INTRYCK FRÅN EN STUDIERESA I DANMARK. 469 
fördelning kan möjligen jämväl vara af intresse. 51 tunnland användas till 
åker för vildtfodringen, 8o tunnland äro slåttermark, 59 tunnland naturlig äng, 
78 tunnland sjöar, kärr och dylika impediment, 54 funnland vägar och 152 
tunnland s. k. ämbetsjord (skovriderboställe). Af skogsmarken brukas 2,405 
tunnland med löfträd, däraf 1,760 med bok, 295 med ek och 350 med 
andra löfträd mest björk, något tysk lönn, obetydligt ask och något al samt 
463 tunnland med barrträd. 
Åldersklassernas fördelning framgår af följande tabell: 
Å IF dEe Ena MR ALT = ä an) 
= a 00 ad FA | 
I = 8 
| SE 116 FN ONE 76—90| 91—105 106—120 25 å | 
läm : S : i ER RN | 
INsLer Id Tld Tld Tld Tld Tld Tid el >A 
| | 3 25 | 
| CIRA 
BRG ST I 79 | — 18 48 69 | 60 | 21 = 23) 
2 & | 
15) Re eo 258. IN -305 62 103 I43 196 | 633 = NN 
| ANG 
Andra löfträd | 158 47 1I 34 -- — — — > 3 
Barrträd ...... 177 110 61 I10I Å = = = "be 
Årligen uttages följande afverkning: 
Bok Ek Andra löfträd Barrträd S:ma 
Genom gallringar ......... 125,200 16,500 7,900 22,500 172,100 
SlUtafverkning  .ssssccssss.5s 165,300 18,800 12,800 44,800 241,700 
Summa kubikfot 290,500 35,300 20,700 67,300 413,300 
Härtill komma 6,000 kbfot från parker o. d., som ej hänförts till skogens 
arealer. 
Enligt medeltal för sista åren ha pr år kulturkostnaderna belöpt sig 
till 6,500 kr.; 
hägnader och fredning för vildt 1,000 kr.; 
skogsvägars underhåll har kostat 2,800 kr. 
För försålda skogseffekter har distriktet pr år inbringat brutto 125,000 
kronor, hvaraf efter afdrag för löner och samtliga omkostnader 65,000 kr. 
netto eller 19,30 kr. pr tunnland. Som emellertid under sista åren användts 
särskildt mycket virke till egna byggnader, antages denna nettoinkomst under 
kommande år skola stiga till öfver 20 kr. pr tunnland eller med andra ord 
uppgå till öfver 40 kr. pr har. Med dessa siffror för ögonen förvånade det 
mig ej, huru man här å senare år i rätt stor utsträckning planterat igen 
smärre åkerlappar, ja hela gårdar af sämre beskaffenhet. 
Nu är emellertid att märka, att Brahe-Trolleborg är ett af Danmarks 
sedan längst tillbaka i tiden välskötta skogsdistrikt, som j nästan alla sina 
nuvarande bestånd endast bär märken efter de yppersta skogsmän. Där ha den 
»danska genomhuggningens» förkämpar arbetat, och där har denna genom- 
huggningsmetod äfven visat sin öfverlägsenhet. Det lär ha funnits en tid, då 
äldre, konservativa skogsmän allmänt ansågo Brahe-Trolleborgs skogar ut 
huggna och söndertrasade, — men därom talas nu ej längre. 
Men denna intensitet i dansk skogsskötsel, som ju är oss allbekant, blir 
