470 GUSTAF LUNDBERG. 
möjlig endast därigenom, att man sökt sig marknad och afsättning för snart 
sagdt alla produkter. Detta kan ju till en del vara en naturlig följd af lan- 
dets enligt våra förhållanden ringa skogstillgång, men man bör långt ifrån 
tro, att detta är hufvudorsaken. Danskt trä söker sig i många förädlade 
former långt utom landets gränser, och äfven till oss kommer nog en del. 
Det är först och främst denna träindustri i mindre skala — alla dessa småsågar 
i förening med snickeri för tillverkning af alla upptänkliga småsaker — där 
de tarfligare dimensionerna vinna afsättning. (Fig. 9.) Sedan har man de 
större sågarna, där tillverkningen omfattar ej blott prima plank — hvaraf en 
myckenhet går till vagn- och snickerifabriker i Sverige — utan jämväl drit- 
telstaf, hufvudproduktionen och sedan småsortiment ända ned till läster, borst- 
skaft, kvastskaft, spatserkäppar m. m., hvilket allt gör, att snart sagdt hvarje 
kubikfot kan atsättas, om den blott får sin rätta användning. 
Fig. 9. Bild af det virke, som förädlades vid Giesegaards egen såg. Allt prima 
virke såldes oförädladt till de större sågverken. 
Lästfabrikation är af stor betydelse i Danmark, och exporten af läster 
är afsevärd. Särskildt på Australien är afsättningen obegränsad. Ganska 
märkligt men betecknande var, att vid ett danskt sågverk — Brahe Trolle- 
borg — träffa på rundvirke från Sverige. Det var afvenbok, som på grund 
af sin sena växt och ringa afkastning ej anses lönande odla i Danmark, men 
då den i form af läster, kuggar och skaft betalades dubbelt mot bok, var 
den förmånlig att förädla, helst man kunde erhålla den fritt vid sågen. för 
1,10 kr. per kubikfot från Sverige. 
Vid Brahe Trolleborgs såg tillverkades årligen af affall från bok och 
ask c:a 6 å 7,000 st. »spatserkäppar». De uppskäras i 3/,” x3/,", hyflas, 
kokas och böjas och spridas sen de målats och skotts ut öfver landet. Emel- 
lertid torde dessa käppar ej bli så goda som en annan sort, som jag såg 
