472 GUSTAF LUNDBERG. 
af en bensinmotor (figg. 10-—11). Här var afsättningen för klenare gallrings- 
virke till ved begränsad. Genom att i skogen med nämnda rundsåg såga 
upp och sedan klyfva sönder virket till kakelugnsved hade det klenare virket 
fått en begärligare form och eftersöktes nu från aflägsnare trakter. Med samma 
såg kunde man jämväl af grangallringar klyfva upp läkt och dylikt, hvilket 
påstods vara synnerligen lönande. 
Med omnämnande af dessa smådetaljer från skogsprodukternas tillvara- 
tagande har jag endast sökt påvisa, att det ej alltid enbart är de lokala af- 
sättningsförhållandenas gynnsamhet, som möjliggöra detta intensiva skogsbruk, 
afsättningsförmånerna äro jämväl beroende på den rent personliga företag- 
samheten och påpassligheten. Och ej minst härutinnan ha vi att tillägna 
oss åtskilligt. 
Fig. 11. Vedstaplar med luftkanaler för att möjliggöra vedens torkning äfven 
inne i bestånden. Svenstrup. 
En sak som slår en, då man jämför svenska och danska förhållanden, 
är den förvaltande personalens antal i förhållande till arealen. MHvarje revir- 
förvaltare (skovrider) har i regel ej mer än 3 å 4,000 tunnland skogsmark 
under sin vård, och därför kunna de ock själfva vara med och öfvervaka 
ända ut i smådetaljer. Så har man i Danmark en fast anställd skogsarbetare- 
kår, och hvad detta betyder för kulturers och gallringars utförande är lätt 
att inse. Dessa skogsarbetare åtnjuta i allmänhet fri bostad med tillhörande 
åkerlapp stor nog att föda en å två kor, äro lagenligt fästade pr år, men 
utföra sedan sina arbeten på ackord, eller, där så måste ske, efter dagspen- 
ning. Äfven härutinnan torde Danmark kunna vara oss en förebild. Från 
huru många ställen hör man ej, att gallringarna ej kunna medhinnas på grund 
af brist på arbetskraft och detta äfven å platser, där en intensivare skogs- 
skötsel borde vara själfskrifven. Bygg små frestande skogsarbetarboställen, där 
arbetskraft behöfs, men lägg ej öfver två tunnland jord till desamma! Man sö- 
