SVENSKA SKOGAKNES HISTORIA. 5 



dagar. Man har daraf dragit dini sliitsat.s, att af\cii klimatet varit !ik- 

 formigare, ocli enligt den allniimna uppfattningen \ar det säxjil har i 

 norden som inom polaromriidet iitminstone \armtem|)ereradt om ej rent 

 utaf tropiskt. Den tanken har t. o. m. framkastats, att just tallsläktets 

 uppträdande, rikare uppdelning i skilda arter och dessas begynnande 

 allmännare utbredning, som man trott sig kunna spåra under juratiden, 

 skulle vara en antydan att ett inträdande temperaturfall kring polen 

 skulle gifvit utvecklingen nya im|)iilser. Därom kunna \i dock än 

 åtminstone föga veta. 



.Säkert är emellertid, att slutet af jordens medeltid eller kritperioden 

 \ar en tid för storartad nydaning inom växtvärlden. Det \ar dä grun- 

 den lades till den skapelse, som i våra dagar täcker jordens yta. De 

 gamla typerna, som härskat så länge, trängdes småningom undan och 

 nya spirade upp. Vid denna tid möta vi just de släkten, som framför 

 andra torde intressera läsaren af föreliggande uppsats. I de undre 

 kritlagren träffas nämligen mångenstädes och ganska artrikt /^//släktet; 

 men ej nog härmed, äfven kottar och andra lämningar, som \'isa den 

 allra närmaste likhet med dem af Picea och Abies äro kända liärifrån. 



Det är dock ej blott den yngre barrträdstypen, granfamiljen, som 

 pä detta stadium af jordens historia framträder. Inom den undre kritan 

 visar sig småningom i allt rikare tal den vä.\ttyp, som under följande 

 skeden småningom lägger under sig större delen af jordens länder: 

 blojttväxterna . 



Granfamiljen ocli blomväxterna stå nu bägge färdiga att börja sitt 

 segertåg. Skogens historia såväl hos oss som annorstädes blir nu be- 

 rättelsen om dessa typers segrar och inbördes strider. Af de släkten 

 bland blomväxterna, som för oss ha särskildt intresse, äro Saltx och 

 Populus de tidigast framträdande, ty lämningar af dem ha påvisats redan 

 i den undre kritan. Inom den mellersta och öfre afdelningen af samma 

 formation finna vi björkar, bokar, ekar, lönnar samt bland släkten, som 

 i nutiden hos oss äro företrädda genom buskar, Cornus, Vibiirnum, 

 Hedera, Myrica. Grunden är lagd, under millioner år bygges det vidare 

 på densamma. Vi kalla, .som nämndt, det följande tidskedet för jordens 

 nyare tid. Dess äldre och längre afdelning är tertiärperioden, den 

 yngre och kortare är k\artärperioden, människans tid, vår tid. 



Såväl under krit- som tertiärtiden voro den högsta nordens i vara 

 dagar istäckta länder hem\ist för träd-, busk- och örttyper, som nu sam- 

 mansätta vår flora. I de olika lagerserierna frän tertiärperioden, som 

 ej minst under de talrika svenska polarexpeditionerna blifvit undersökta, 

 kommer det ena trädsläktet efter det andra till synes, somliga i äldre, 

 andra i yngre lager. Utom de ofvan nämnda, utaf hvilka allt flera och 



