SVKNSKA SKoGAKNKS ftlSTORIA. 19 



hlihil laj^ii- sidan ilc mera s)-(lli^a ailcnia hailc sin största titljicMlniii};. 

 Sommarens mcileltcmpcratur har nämligen afta^it med icl<e mindre an 

 c. 2.;° C, ett mycket afsesärdl belopp. 



I''ran praktisk s)-npunkt liar dclla för slorre delen af \ärl skogs- 

 (iiiirädc knappt iia^on betydelse. Ekskogens förskjutning mot söder 

 medför inga betänkligare följder, dä luarken i norr eller söder nägra 

 nationalekonomiskt värdefulla ekskogar finnas; vid tallskogens lörsvin- 

 nande frän en del af det nordligaste Lapplands tundramarker har ntan 

 ännu åtminstone ej fäst något afseende, och luifvuddelen af våra barr- 

 skogar har fortfarande tillräckligt hög värmetillgång för sin utveckling. 

 Det finnes dock ett område, där detta den teoretiska forskningens re- 

 sultat lämnar praktiken en god fingervisning, nämligen beträfiimde våra 

 fjällskogar. Det har ju sedan länge klagats öfver, att de ej förj-ngra 



<i;^^^^^*P^ ^ 



Fiy. 6. />ni:U-Oi;ins (<lct svarta) nuvarande ulljredning inom lUekingc ocli sydöslra 

 Småland. Jfr sid. 20—21. 



sig bra, att de aldrig återvä.xa .sedan de en gäng jämnats med marken. 

 Sä länge det \ar möjligt tänka sig lokala förklaringar till denna före- 

 teelse, kuntle man tveka om lämpligaste sättet för desammas vård. 

 Xu, da \i lärt oss inse, att en allmän klimatisk orsak gör de öfversta 

 fjällskogarnas kamp för tillvaron nästan förtviflad, finnes, såvidt man \-ill 

 bevara de här\arantle byarnas existensmöjlighet, kna])past nägon annan 

 utväg än att ställa dessa skogars skötsel helt och hållet pa husbehofs- 

 drift, sä att ej en industriell afverkning, såsom fallet är särskildt i vissa 

 delar af Jämtland, hänsynslöst sköflar livad som aldrig kan återställas. 

 Bok- och granskogarnas tid. Det kan synas egendomligt att boken 

 och granen samman.ställas, men skälet härtill är, att de bägge träden 



