FRÄN 1903 ÅRS RIKSDAG. 67 



dem, Iwilka pä kallelse insUllla sig vid brandstället, och dels till skärpta be- 

 stämmelser om straffpåföljd fur dem, som underlåta att inställa sig vid och 

 biträda med släckning af skogseld. 



Med hänvisande till lagutskottets yitrande förra riksdagen hemställer 

 hr A. Olsso)! i Märdöng (andra kammaren) med instämmande af hr (J. Emthén, 



att Riksdagen måtte i skrifvelse till Kungl. Maj:t anhålla, det täcktes 

 Kungl. Maj:t låta utarbeta och för Riksdagen framlägga förslag till lag, inne- 

 fattande föreskrifter rörande skogselds släckning. 



Bränntorfs användande af staten. 



Hr /'. Em. Lilliiiiiihi- (första kammaren) med instämmande af 40 kammar- 

 ledamöter och hrr Oscar Nyländer, J. Bengtsson och P. Zimdald (andra kam- 

 maren) med instämmande af 60 kammarledamöter önska, 



att Riksdagen i skrifvelse till Kungl. Maj:t anhåller, det Kungl. Maj:t 

 täcktes förordna: 



ail vid statens järnvägar användning af torf till eldning af godstågsloko- 

 motiv må utsträckas till alla linjer, där medelgod torf kan köpas till högst 

 9,50 kronor per ton vid statens järnvägsstationer; 



all statens järnvägars väntsalar må eldas med torf i den mån sådan 

 finnes att tillgå i stället för med ved eller kol, och att statens öfriga verk 

 likaledes uppvärmas medels eldning med torf, när i dessa bägge fall torf kan 

 köpas till ett med ved efter vikt konkurrerande pris, därvid kostnaden för 

 sågning och huggning medräknas: samt 



all Kungl. I\raj:t må, om så finnes lämpligt, till ledning lämna den före- 

 skriften att med medelgod torf menas sådan bränntorf, som per hektoliter 

 väger minst 30 kg., och ej innehåller öfver 30 ''„ hygroskopiskt vatten och 

 ej mer än 6 % aska. 



I motiven för de båda motionerna framhålles, hvilket ekonomiskt och 

 politiskt lifsvillkor för landet det är att hafva inhemskt bränsle i tillräcklig mängd. 

 Den mera indirekta vinsten af större torfafverkning framhålles med skärpa 

 genom följande beräkningar. För hvarje million ton torf, som tillverkas i 

 landet, skulle utbetalas tre och en half millioner kronor i arbetslöner. För 

 livarje million ton ny tillverkning af torf komma cirka 25,000 hektar torf- 

 mosse alt torrläggas, hvilket för kringliggande åkerjord medför minskad frost- 

 ländighet, alltså bättre skördar samt bättre sanitära förhållanden. Efter af- 

 verkning lämpa sig mänga mossar hos oss för odling. I Holland vinnas är- 

 ligen 400 hektar åkerjord genom torfafverkning. Sedan i6:de århundradet 

 har Holland vunnit mellan 80 och 90 tusen hektar åker och äng å afverkade 

 mossar Värt behof af 6 millioner ton torf skulle årligen kunna gifva oss 

 betydligt ökad areal odlingsbar mark. Sant är visserligen, att våra mossbottnar 

 äro svårare att odla än de holländska, men sä är förhållandet med nästan 

 all odling i Sverige. Vi odla ändå, emedan vi mästc göra det. Skulle vi här 

 i landet endast göra sådant arbete som vore lika lätt som i sydligare länder, 

 så blefve å mänga områden föga att göra för oss. 



Uppgifterna om vedförbrukningen i Sverige variera mellan 7 och 20 

 millioner kubikmeter årligen. Endast 7 millioner kubikmeter motsvara, om 

 de antagas vara ensamt barrved, i ,800,000 ton torf årligen, ett kvantum som 

 är lätt att åstadkomma, blott man ville använda torf. Skogsafverkningen 

 öfverstiger den användbara äterväxten med cirka 3 millioner kubikmeter om 



