SKOGSVÄRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT I9O3, H. 6. 



Om blädning. 



När > Den norske I'"orstforening» ombildades till den pä bredare 

 och mera populär bas anlagda, lifskraftigt arbetande landsorganisationen 

 »Det norske Skogselskabi , ujiphörde den förtjänstfulla publikationen 

 »Forstforeningens Aarbog>' att utkomma och uppgick i den mera lätt- 

 lästa »Tidsskrift for Skogbrug», som af den nya föreningen utgafs. De 

 rent skogsvetenskapliga intressena i naboriket, hvars tjänstemannapersonal 

 med fä undantag och ända till för några år sedan i allmänhet utbildats 

 vid forstakademierna i Tyskland, komino därigenom att undvara ett di- 

 rekt språkrör, en brist som efter hand framstod allt tydligare och känn- 

 barare. Under sädana förhållanden kom den norska forstvetenskapens 

 speciella nya organ, »Forstligt Tidsskrift», att hälsas med allmänna 

 sympatier och förhoppningar, då dess första häfte år 1902 utgafs under 

 redaktion af några framstående norska skogsmän: skogfor\'alter Thorvald 

 Kirer i Kongsvinger och skogforvalter Agnar Barth, den senare pä sin 

 tid utexaminerad extra elev från Skogsinstitutet i Stockholm, lärare vid 

 skogsskolan i Stenkjivr och son till den åtminstone skandinaviskt fräj- 

 dade skriftställaren, forstmester J. B. Barth i Lillehammer. De vid 

 [Hiblikationens första häfte knutna förhoppningarna hafva sedermera 

 ingalunda gäckats, utan Norge äger nu dels ett verkligen godt skogs- 

 vetenskapligt organ, den nämnda tidskriften, dels också en populär 

 månadsskrift, > Tidsskrift for Skogbrug», som gjort till sin uppgift att 

 inom alla samhällsklasser verka för skogssaken och införandet af en god 

 skogsvärd i Norge, där faran för skogsbrist och klimatets försämring 

 tett sig särdeles behjärtansvärd. Motsvarigheterna inom Sveriges publi- 

 cistiska värld äro å ena sidan vår gamla välkända Tidskrift för skogs- 

 hushållning, a andra sidan Skogsvännen, Föreningens för skogsvård i 

 Norrland årsskrift. Skogsvårdsföreningens tidskrift och Skogvaktaren. 



Första häftet af förenänmda Forstligt Tidsskrift inleddes med en 

 synnerligen intressant och beaktningsvärd artikel om blädni7ig af skog- 

 forvalter Paul Glöersen, som där till granskning upptagit de moderna 

 tyska och svenska teorierna i samband med denna skogsbruksform, som 

 alldeles säkert är af största betydelse med hänsyn till frambringandet 



Sko£svåriis/öreningfHs Tidskri/t tgoj. I ? 



