2 06 NOTISER. 



NOTISER. 



FÖRENINGEN FÖR SKOGSVÅRD I NORRLAND .sammanträdde torsdagen 

 den i8 juni till allmänt möte å Robertsfors bruk i Västerbottens län. Ej blottsagda 

 dag utan jämväl de båda följande upptogos af exkursioner och förhandlingar. 



Till mötet hade infunnit sig ett 70-tal deltagare, bland hvilka märktes chefen 

 för Kongl. Domänstj-relsen grefve Fr. Wachtmeister, t. f. landshöfdiugen i Väster- 

 bottens län A. F. O. Cederberg, förre öfverjägmästaren A. M. Hellström, öfverjäg- 

 mästarne E. F. Groth och Th. Örtenblad, professor Axel Lundström, grosshandlaren 

 D:r Frans Kempe, disponenterna C. F. Hasselblad, Å. Belfrage, P. Burchardt, H. 

 Flygt, H. Fahlén m. fl. 



Mötets ordförande var grefve Wachtmeister, .sekreterare jägniästarne friherre 

 Th. Hermelin och V. Ekman, ledare under exkursionerna jägmästaren V. Alund 

 och skogsförvaltaren Fr. Löwenhjelm. 



Under första mötesdagen företogs en utfärd till fots genom skogstrakterna syd- 

 vest om bruket. Denna del af skogarna hade efter stämpling under 1902 års som- 

 mar varit föremål för afverkning under sistliden vinter. Färden gick först genom 

 ett bestånd, hvarest rensningsgallring ägt rum. De afverkade träden hade hufvud- 

 sakligen utgjorts af skadade och vanvuxna stammar. Härefter inträdde man å en 

 försumpad mark, hvarest oväxtliga granar afverkats för att gynna uppväxande tallar. 

 I sammanhang med denna trakt låg ett hygge, hvarå svedjning under våren ägt 

 rum. Bränningen visade sig hafva varit allt för svag å den fukti.gare marken, 

 starkare å den torra, hvarest ett och annat af de kvarlämnade fröträden syntes 

 hafva tagit någon skada af elden. Förhållandena gåfvo anledning till en längre 

 stunds öfverläggningar, hvarvid man allmänt ixttalade sig för svedjningens nytta för 

 att bereda hygget för föryngring. 



En större myrtrakt, som ganska grundligt afdikats, pa.sserades. Myren var af 

 god beskaffenhet och visade genom större stubbar och stammar i de undre lagren, 

 att här en gång, sannolikt för omkring 2,500 år sedan (enligt professor Lundströms 

 beräkning), vuxit fullgod barrskog. Kottar och andra lämningar af gran, hvilka 

 förefunuos ända ned emot bottenlagreu, antydde, att granen nästan samtidigt med 

 tallen invandrat på Litorinahafvets forna botten. 



Öster om myren vidtog ett synnerligen vackert något mera än medelålders 

 bestånd af barrblandskog, som försiktigt gallrats, och därvid lämnat omkring 100 

 kr. pr hektar. Beståndet nådde fram emot Tyrisjön, vid hvars norra, mot söder 

 öppna stränder relikter af klibbal förefinnas. Så vidt man vet, är detta den nord- 

 ligaste lokal, där klibbalen spontant förekommer inuti landet, men efter kusten går 

 hon afsevärdt längre mot norr. 



Sedan ett yngre tallbestånd passerats, stannade man och diskuterade åtgärder 

 för föryngring å ett hygge med fröträd och grupper med uppväxande tall. Sist 

 framkom man till en tät ungskog af tall, till hälften gallrad, till hälften ogallrad, 

 hvilket bestånd föranledde kritik och öfverläggningar. 



Andra mötesdagen genomvandrade man skogarna sydost om bruket. I ett orördt 

 medelålders tallbestånd företogs försöksmärkning med åtföljande kritik rörande 

 ifrågasatt gallring, hvilkeu dock af flere ansågs kuuna anstå något i o-tal år. Kubik- 

 massan visade sig utgöra 22S kubikmeter per hektar. En stund senare öfverlade 

 man rörande föryngring å en bergig trakt med trögväxta tallar. 



