NOTISER. 207 



I elt mycket vackert meclelåklers tallbeståntl var auordiiad en profyta rörande 

 gallring. Man hade uttagit allenast 16 % af virkesmassan, hvilken därefter uppgick 

 till 363 kubikmeter per hektar. Profytan ansågs böra hafva varit ordnad sä, att 

 minst 2 grader af gallring kunnat jämföras med det orörda beståndet. En starkare 

 gallring än den verkställda torde hafva varit gynn.sanimare för beståndets utveckling. 



Härpå besöktes ett yngre tallbestånd, som uppkommit å en större lucka i 

 förutvarande bestånd, hvilket nu var borttaget. Det visade sig, att träden i bestån- 

 dets kanter voro något bättre rensade och mindre kvistiga än inuti beståndet. Detta 

 antogs stå i samband därmed, att träden i ytterkanterna under uppväxttiden haft 

 sidobeskuggning från det då omkringstående äldre beståndet. 



Slutligen inträdde man i ett .synnerligen vackert äldre bestånd, där hufvud- 

 summan af träden voro timmerdugliga stammar. Den näringsrika marken i förening 

 med en ordinär slutenhet hos beståndet gjorde, att tillväxten ännu var god. 



Sista niötes(i(7grn ä.gnades åt öfvcrläggningar inomhus, dock med ett par afbrott 

 för att med i närheten befintligt material illustrera vissa afhaiidlade ämnen. 



Programmets första frågn, för Norrland lämpliga af verkningsmetoder, inleddes 

 af öfverjägmästaren Örte?ihhnU som till stor del med hänvisning till hvad man under 

 exkursionerna sett, genomgick skilda slag af förafverkuingar och .slutafverkningar. 

 lilädningcn upptog den intre.ssantare delen af utredningen, särskildt den form som 

 benämnts blädningsgallring, hvilken karaktäriserades såsom en kombination af grupp- 

 vis och stamvis utförd blädning. Om skogens areal kallades a, virkesmassan per 

 hektar/", omloppstiden o och blädning.stiden A kunde man beräkna blädningsstyrkan 

 genom följande ekvation : 



2 af a zt 

 = - /v, hvaraf .v = - . 



Man skall alltså dividera bläduingstiden med halfva omloppstiden för att er- 

 hålla blädningsstyrkan. A Robertsfors' skogar hade man infört loo-årig omloppstid 



,,.,... 10 I 



och tänkt sig lo-årig blädmngstid, alltså skulle man hvarje gäng uttaga - eller 



af skogens virkesmassa, d. v. s. årligen '/s af virkesmassan på '/lo af arealen. Detta 

 medförde dock stora svårigheter, enär blädningsstyrkan måste växla inom skilda 

 bestånd. Efter utförd afverknin.g kontrollerade man sig genom att beräkna för 

 huru läng tid denna afverkuing rätteligen borde normalt gälla. Detta .skedde genom 

 att med ilen normala afverkningen dividera den verkliga, allt helst per hektar, 

 alltså om m betecknar den uttagna massan, blir 



;// 



a »10 



■'' ^ T/= 2a/ 

 o 

 Finner man nu, att afverkningen icke motsvarar den normala, utan bör gälla 

 för mera eller mindre än i år, kan förhällandet måhända utjämnas under ett kom- 

 mande år. Det kan likväl också hända, att den antagna bläduingstiden måste 

 ändras, hvarvid den beräknas ur den först angifna ekvationen, där .x ingår i st. f. / 

 och den afverkade procenten / (delen) af förrådet insattes. Man erhåller då 



i- = ^ 

 2 • 



