208 NOTISEK. 



Bland dem, som i ämuet yttrade sig, ansåg jägmästare Abaui, att afverknings- 

 beloppet borde beräknas lika med den löpande tillväxten, men afstod härifrån, då 

 det påpekades, att den löpande tillväxten ofta nog vore svagast, där man för att 

 höja tillväxten måste afverka starkast och tvärt om. Den löpande tillväxten visade, 

 huru skogen varit skött, icke huru den skulle skötas. Möjligen blefve dock den 

 löpande tillväxten för större skogar närmelsevis lika med det normala afverknings- 

 beloppet. Härom visste man dock intet, ty om summan af den löpande tillväxten 

 för ett flertal bestånd skulle blifva lika med summan af de normala afverknings- 

 beloppen för samma bestånd, måste de termer i den förra summan, som vore för 

 stora, jämnt motvägas af dem, som vore för små. I allmänhet kan man likväl 

 icke hafva stor tillit till riktigheten af en summa, hvars flesta termer äro antingen 

 för stora eller för små. 



Andra frågan berörde virkets aptering och utdrifning samt inleddes af friherre 

 Hermelin. Härefter demonstrerades apteringen af jägmästare Alund å material, som 

 för öfning kunde intagas i boningsrummet. Ett större antal af de närvarande 

 yttrade sig sä väl öfver denna som öfver treJje frågan, hvars inledare var disponenten 

 Å. Bclfragc. Den berörde virkets flottning och flottningsafgälden, hvilken nu vore 

 för hög för virke af smärre dimensioner Allt flera röster höjdes för rättvisan däraf, 

 att kubikenheten borde läggas till grund för afgäldens bestämmande, dock med 

 modifikationer med afseende på flottgodsets längd, enär större längden oberoende 

 af kubikinnehållet vore för flottningen hindrande. 



Sedan därpå brukspatronen A. Undman, ötveijägmästaren Th. Örtenblad, 

 grosshandlaren C. Kjellberg och friherre Th. Hermelin valts till föreningens om- 

 bud för att med ombud för »Föreningen för Skogsvård» underhandla om sättet 

 för samarbete mellan de båda föreningarna, förevisade jägmästaren V. Ekman kartor 

 och ritningar, som ådagalade, att man numera kunde på fotografisk väg framställa 

 linier af skilda färger, t. ex. svart och rödt på hvit botten. 



Att å mötets vägnar justera protokollet utsagos herrar Frans Kempe och A. 

 Bi-lfragc, hvarpå ordföranden förklarade förhandlingarna afslutade. Mötets tack till 

 ordföranden, grefve Wachtmeister frambärs i af varm känsla burna ord af disponenten 

 Hasselblad. Grefve llachlmeister framhöll i sitt tack, att han med nöje sett represen- 

 tanter för dels privat dels statens skoghushålluing i bästa samförstånd härstädes 

 öfverlägga om skogens vård. Han hade jämväl i likhet med öfriga mötesdeltagare 

 erhållit öfvertygelse därom, att man å de skogar, hvilka vi här under två dagar 

 genomvandrat, vinnlagt sig om en uthållig och för framtiden löftesrik skogsvård. 



Th. Ö. 



RESESTIPENDIER FÖR SKOGSTJÄNSTEMÄN. Sedan Kungl. Maj:t för 

 innevarande år ställt till Kungl. Domänstyrelsens disposition ett belopp af tillhopa 

 2,000 kronor att såsom resestipendier utdelas åt skogstjäustemän i och för studie- 

 resor inom och utom landet, har Kungl. Styrelsen tillerkänt dylika stipendier ät: 

 föreståndaren för skogsförsöksanstalten jägmästaren A. Maass 700 kronor för att i 

 Tyskland, Österrike och Schweiz studera det forsthga försöksväsendet inom nämnda 

 länder; åt extra jägmästaren G. Schotte 600 kronor för att i ofvannämnda länder 

 och annorstädes studera skogsförhållanden, särskildt hvad angår föryngring, kultur 

 äfvensom acklimatiseringsförsök med främmande skogsträd; åt extra jägmästaren 

 G. Halidén 300 kronor för resa inom landet i ändamål att studera arbetsmetoder 

 för torrläggning af vattensjuk skogsmark samt med dessa arbeten sammanhängande 



