SKOGSSKÖFLING OCH SKOGSODLING I CEVENNERXA. 



221 



Klimatet i dessa trakter äskädlifjgöres genom de observationer, som 

 utföras pä alla kronojägareboställen i bergen. Dessa observationer öfver 

 lokaikiimatel iiro för skogsvården af allra största vikt och äro väl värda 

 att \iiina efterföljd. De visa, att man har en proportionsxis mycket 

 varm sommar, i de högre delarne med betydande luftfuktighet och däraf 

 följande gynnsamma förhållanden för \åxtligheten. Vintern är däremot 

 kall för en så sydlig breddgrad, med riklig nederbörd, ej minst af snö. 



Fig. 4. Tallar förstörda af snötr)-ck i Forét de Miquel 131 5 m. ö. h., dep. Gärd. 

 Fot. af konservator Lagarde i april 1903. 



Områdets vegetation före skogssköflingen kan sägas ha varit bok- 

 skogar, i hvilka på lämplig mark tallen ' (Pinus silvestris) hållit sig i 

 delvis rätt omfattande bestånd. I dalbottnarna har eken (uteslutande 

 Quercus sessiliflora) bildat skogar. Gran finnes ej vild. Under kul- 

 turens inträngande i dessa dalar har naturligen först den bästa och lättast 



' Intressant och märkligt är, att tallen ej kan lefva inom Cevennernas högre partier. 

 Ofverallt där försöksodlingar äro gjorda — som vild finnes den blott till c. 1250 m. — 

 finner man den i största omfattning förstörd af snötrycket, sönderbruten och nedböjd. Se fig. 4. 

 Detta står i samband med det förhällandet, att under den långa, varma sommaren tallen 

 skjuter Känga skott, hvilka emelk-rtid ej äga nog styrka att motstå trycket af de betydande 

 snömassor, som falla inom bergens högre delar. Huru vore det att försöka med den mindre 

 hastigt vä.xande nordiska tallen? 



