232 GUNNAR ANDERSSON. 



häf\a med öfvertygelse, hurusom de sökt att på olika sätt gå naturen 

 till mötes och begagna sig af de olikheter i vattentillgäng och mark- 

 beskaffenhet, som äfven på små områden förefinnas. Den moderna 

 uppfattningen, att förhärjande epidemier i skogarna bäst motverkas ge- 

 nom blandade bestånd, där olika trädarter inom vissa gränser fått genom 

 inbördes kamp själfva afgöra, hvilken som är den på en ståndort 

 bäst passande, tillämpas här i stort. Man kan icke passera någon enda 

 bäckdal, utan att tallbeständet afbrytes af askar, lönnar, lärkträd och 

 granar, som inrama bäckens strandområde och äro anordnade allt- 

 efter fuktighetsgraden, man kan knappast upptäcka en liten kärrartad 

 fläck af några kvadratmeters storlek, utan att strax fuktighetsälskande 

 träd där funnit plats och bryta mot kringstående tallmarksbestånd. 

 Samma grundtanke gör, att man, som nedan utförligare omtalas, plante- 

 rar två ä tre olika plantor i samma hål, i tanke att, då man valt de 

 två eller tre a priori lämpligaste arterna, dessa under inbördes täflan 

 skola låta den mest passande gå som segrare ur striden. Framhållas 

 bör ock, att man anser, att, sedan väl en gång skogen genom nu an- 

 tydda förfaringssätt uppstått, skall den innehålla tillräckligt många arter 

 och tillräckligt blandade bestånd, för att, under lämplig gallring, en na- 

 turlig föryngring skall ske. Huruvida detta är riktigt, får framtiden visa. 



Utförandet i detalj af de nu framställda allmänna teorierna för skog.s- 

 kulturen ibrdrar naturligtvis en utomordentlig omsorg. Jag vill ingalunda 

 förneka, att jag sett för litet, för att ha rättighet att generalisera, men jag 

 måste tillstå, att de skogstjänstemän af högre såväl som lägre grad, hvilka 

 jag lärt känna i Cevennerna, gå till sitt arbete med ett intresse, ja rent 

 af en pietet för sin uppgifts fosterländska betydelse, hvilken är i hög 

 grad ägnad att gifva ett godt resultat. Det har också från flera olika 

 hål! utanför skogsmannakretsar sagts mig, att inom få områden af den 

 franska administrationen, penningarna användas med den omsorg och 

 skicklighet som just inom skogskulturens. Det oaktadt ställa sig kultur- 

 kostnaderna otvifvelaktigt ganska höga, ' men man må komma ihåg, att 

 inga kulturer äro sä dyra som de misslyckade, och af sådana har jag 

 inom Cevennerna sett ganska få. 



Under de första tiderna använde man sådd men har nu helt och 

 hållet öfvergått till plantering, då denna här ger ofantligt mycket säkrare 

 resultat. Såddens vansklighet ligger inom dessa trakter särskildt i den 

 varma och på sydsluttningarne torra sommaren. Komma ett par, särskildt 

 i detta afseende ogj'nnsamma somrar efter hvarandra, är hela sånings- 



' I staten för det franska skogsväsendet var år 1902 anslaget 3.5 mill. fr. under 

 titeln >: restauration et conservation des terrains en montagne». Däri inbegripas alla utgifter 

 för såväl markinköp som skogskultur, vägar m. m. inom perimeterområdena. 



