SKOGSVÄRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT I9O3, H. 7. 



Om skolbarnsplanteringarne på Gotland. 



Af J. O. Sylvan. 



Skogsodlingsfrågan har i vårt land först i senare hälften af förra 

 århundradet gjort några afsevärda framsteg. De vidsträckta och lyckade 

 skogsplanteringar, som i seklets midt företogos pä Omberg och vid I'"in- 

 spong i Östergötland, vid Uannemoragodsen i Uppland, å Bohusläns 

 och Hallands ljunghedar, ä Svältorna i \'ästergötland samt å de skån- 

 ska herregodsen m. fl. ställen, manade snart till efterföljd, och då väl 

 nära nog flertalet af våra äldre svenska skogsmän genom besök i främ- 

 mande länder, hufvudsakligen Danmark och Tyskland, där denna kultur 

 stod högt, kommo hem med ökade kunskaper och \idgade vyer för 

 denna intresseväckande och fosterländska sak, hvilken ytterligare nöd- 

 vändiggjordes genom ny lagstiftning för boställs- och andra allmänna 

 hemmansskogar och domäner, så trängde denna odling så småningom 

 äfven in uti folkmedvetandet och anses numera visst icke såsom en 

 onödig, utan tvärtom som en nyttig och tilltalande åtgärd. Millioner 

 ])lantor och tusentals kilogram skogsfrö ha sålunda blifvit använda, och 

 däraf alstrade friskt växande och förhopimingsfulla ung.skogar kunna ej 

 annat än mana godt för framtiden. Med de rådande västanvindarna 

 kom äfven denna rörelse hit till Gotland, där 1869 års skogslag på ett 

 indirekt sätt sökte framalstra skogsodlingar genom stadgandet att med- 

 delade saluafverkningsförbud skulle upphäfvas, så snart jordägaren visade 

 sig hafva vidtagit ändamålsenliga åtgärder för skogens återväxt. Denna 

 indirekta återväxtlag har visserligen ännu icke lyckats åstadkomma några 

 större verkningar, men torde dock ha banat vägen för ifrågasatt kultur- 

 tvång, när opinionen en gång därför kan blifva mogen; men intill dess 

 torde skogens fridlysning i större eller mindre grad förblifva den lämp- 

 ligaste lagstiftningsgrunden. 



Under sista årtiondet har nu opinionen för skogsodlingar i mellersta 

 och södra delarne af riket blifvit bearbetad genom att efter exempel 

 från Amerika införa en allmän planteringsdag för folkskolornas barn 

 under ledning af såväl skoUärarne som af särskilda merendels af hus- 

 hållningssällskapen aflönade plantörer. Man har eftersträfvat att göra 



