238 J. o. SYLVAN. 



däremot blifva den oerfarenhet, som snart började häckla och ringakta 

 de härstädes af förhållandena betingade mera intensiva skogsodlings- 

 metoderna, hvilka, huru omsorgsfullt de än utföras, dock städse ha att 

 kämpa emot bristande betesfredning och den merendels rådande torkan 

 under våren och försommaren. Dåliga plantor ha äfven underhjälpt 

 förstörelsen på åtskilliga mera svårodlade allmänna skogar, där sålunda 

 skogsodlingen ej manat till efterföljd. Oaktadt dessa vidrigheter, som i 

 allmänhet torde vidlåda hvarje nytt företag, och trots den allmänt mänsk- 

 liga benägenheten att i regel förkasta hvad man icke har erfarenhet af, 

 ha dock skogsodlingar genom skolbarnen fortgått i ett jämnt framåt- 

 skridande, hvilket framgår af nedanstående sammandragna tablå öfver 

 deras omfattning under de trenne år dessa odlingar pågått. Sålunda 

 utplanterades: 



år 1900 uti 58 skoldistrikt hos 63 jordägare 69 180 plantor och utsåddes 69 kg. frö. 



j 1901 »70 » » 88 » 128965 » ) » 61 » > 



» 1902 » 63 » » 85 141 137 » 22 .,• 



Summa 339 282 st. plantor och 152 kg. frö. 



hvartill komma enskildes skogsodlingar utan biträde af skolbarn med 

 bortåt 200,000 plantor, så att skogsodlingarne på Gotland hos enskilda 

 omfattat öfver en half million plantor och c:a 200 kg. frö under de 

 trenne sistförflutna åren. Af planteringarne hafva 75 a go procent gått 

 till, hvadan därför utgifna penningar, oafsedt den pedagogiska och upp- 

 fostrande betydelsen, väl icke torde få anses såsom bortkastade. Meren- 

 dels hafva endast ett 30-tal af de större och under året utgående skol- 

 barnen blifvit använda i hvarje folkskola, och ha sålunda årligen om- 

 kring 2 300 skolbarn åtnjutit undervisning i skogsodling. Jämfördt med 

 millionplanteringarne i flera af de större länen äro väl dessa åtgärder 

 en obetydlighet, men dä man besinnar att här nästan alldeles saknas 

 större egendomar och godsägare, som pläga föregå med exempel i en 

 omsorgsfullare skogsskötsel, därtill vår allmoge med sina små hemmans- 

 delar hitintills och i allmänhet saknat både håg och tillfällen, så är den 

 nyvaknade rörelsen i planteringsfrågan visst icke att förakta. Att endast 

 en mindre mängd skogsfrö blifvit använd, då frösådd väl torde kunna 

 anses såsom den enklaste och af skolbarn lättast utförda skogsodlings- 

 metoden, har sin orsak däruti, att dylika sådder merendels misslyckats 

 och sällan gått till utom å mycket fuktiga lägen. Däremot ha plante- 

 ringar äfven på den allra magraste jordmån och det mest stormiga och 

 exponerade läge — såsom exempelvis de här närmast omkring staden för 

 ett eller annat årtionde sedan anlagda — visat sig kunna lyckas ganska 

 väl, om därvid väljas lämpliga trädslag och dugliga plantor samt plan- 

 tören i öfrigt förstår sin sak, hvadan man alltmera börjat komma ifrån 



