312 NOTISER. 



Ställning vidtaga åtgärder för en sådan lag, så har riksdagen innevarande år, jämte 

 det Riksdagen för sin del gillat och antagit ett af regeringen för Riksdagens be- 

 pröf vande framlagt förslag till »lag angående vård af enskilda skogar», tillika med 

 anledning såväl af landstingens ofvan berörda framställning som ock i följd af en 

 under sistförflutna riksmöte af riksdagsmän från Jämtland i Andra Kanniiaren väckt 

 motion, begärt utredning beträffande behofvet och nyttan af den för båda länen 

 ifrågasatta dimensionslagen. 



Redan då landstinget under 1901 fattade sitt beslut om framställningen till 

 Kungl. Maj;t i ofvanberörda hänseende, väckte samma beslut stark opinion inom 

 länet mot detsamma; det föranledde t. o. m. en förändring i landstingets samman- 

 sättning för 1903, i det då anhängare af landstingens skogslagsförslag och mot- 

 ståndare till detsamma voro lika manstarka, eller 15 mot 15. 



Också hade till 1903 års landsting inkommit två motioner i frågan, den ena 

 af Landstingsmannen, e. Jägmästaren Harald Wedholm, om underdånig framställ- 

 ning hos Kungl. Maj:t, att Riksdagens skrifvelse med begäran om utredning icke 

 måtte till någon regeringens åtgärd föranleda och den andra af Landstingsmannen 

 Per Henriksson om underdånig framställning att ifrågasatt förslag till särskild skogslag 

 (dimensionslag i Jämtlands län icke måtte till någon regeringens åtgärd föranleda. 



Det utskott, som under landstingets sammanträde haft att till föredragning 

 bereda ifrågavarande motioner, hade hemställt, att landstinget ville ingå till Kungl. 

 j\Iaj:t med underdånig anmälan, att, sedan allmänna återväxtlagen promulgerats till 

 efterrättelse jämväl inom Jämtlands län, landstingets år 1901 fattade beslut om 

 dimensionslag icke längre finge an.ses representera och uttala befolkningens mening 

 inom länet. 



Vid ärendets föredragning i plenum den 25 september innevarande är beslöt 

 landstinget efter omröstning med 15 röster mot 14 att afslå såväl motionerna i 

 ärendet som utskottets hemställan. 15 ledamöter anmälde reser\-ation mot beslutet. 

 VÄSTERNORRLANDS LÄNS LANDSTING har med 32 röster mot 29 bi- 

 fallit vederbörande utskotts förslag, att landslinget ville afslå samtliga motioner rö- 

 rande skogslagsfrågorna samt att lanilstinget ville med hänsvn till det af Domänst3rel- 

 sen afgifna förslaget till skogslag för Väslernorrlands och Jämtlands län uttala den 

 bestämda förhoppningen, att de lagstiftande myndigheterna ej måtte finna skäl att 

 låta Västernorrlands län erhålla två skogslagar, både den nuvarande och en dimen- 

 sionslag, alldenstund detta skulle för länets skogsägare vata alltför betungande, .samt 

 hos länsstyrelsen anhålla därom, att denna m\-ndighet ville låta k. m:t få kännedom 

 om landstingets beslut. 



OM TALLSPINNAR EN höll byråchefen J. Meves vid Entomologiska före- 

 ningens senaste sammanträde ett intressant föredrag. I trakten af Elvarum i Norge 

 har den härjat intensivt och sedan uppträdt i Värmlands finnskogar mera spora- 

 diskt. .■Vf puppor från Norge hade 25 % visat sig vara angripna af parasitsteklar 

 och skulle det visa sig att steklarna i allmänhet förekomma så talrikt, torde ej fara 

 vara för större härjningar. Larvrevisioner komma under hösten att företagas jämte 

 undersökningar öfver mängden af parasitsteklar. I bur utkläckta larver hade redan 

 i midten af september gått i vinterkvarter. .Äfven i Norge hade larvernas hvila in- 

 trädt vid samma tid, hvilket är ovanligt tidigt mot förhållandet i Tyskland. Iakt- 

 tagelserna hos oss och i Norge tydde bestämdt på, att tallspinuaren här i allmän- 

 het skulle behöfva två är för att utvecklas; i Tyskland har man däremot en gene- 

 ration hvarje år. Om det vore regeln i Sverige och Norge att tallspinuaren har 

 tvåårsgeneration, vore till 1904 att vänta en stark härjning, då år 1902 var starkt 



