352 PAUL GLOERSEN. 



upprepas dylika Ijushuggningar, tills ändtligen de äldsta träden i midten 

 af gruppen äro mogna för skörd, hvarvid man kanske samtidigt bort- 

 tager tre, fyra stycken på ett ställe, så att lucka uppkommer. ' Och 

 blir denna lucka således den plats, där gruppens pånyttfödelse tager 

 sin början.)^ 



Naar hr. Wallmo nu (pag. 296) siger: »Om omständigheterna 

 fördra, att luckan upptages ända till i hektars storlek, så tag den så 

 stor!» da er dette en liberalitet, som man vel vanskelig kan udlede af 

 hans oprindelige fremstilling af den rationelle blsednings princip, og 

 det spsender långt udover, hvad man her i landet har forstaaet ved 

 begrebet traktblaedning eller gruppehugst. Hos os vilde man sikkert 

 kalde dette for snauhugst eller teigehugst." 



Hr. Wallmo har selvfolgelig aldrig sagt eller skrevet, att bestånden 

 genom upprepade ljushuggningar skola glesställas till sådan grad, att 

 man riskerar markens förvildning . Men det staar for mig som ufor- 

 staaeligt, hvordan man — ialfald i et fugtigt klima — kan undgaa 

 dette, naar man skal foretage gjentagende' lyshugninger i et över 60- 

 aarigt bestand, som fra ungdommen af stadig har vaeret omhyggelig 

 galret og blsedningsgalret. I et saadant bestand bor omtrent alle trser 

 ved den tid have opnaaet sit fulde vokserum for kronerne, og gjen- 

 tagende lyshugninger maa da fremkalde brud af kronedtekket, hvoraf 

 tblger markens forvildelse og vanskeligere gjenvaekstforhold. 



Det er selvfolgelig heller ikke vanskeligt i norske skoge at faa se 

 gruppevis foryngelse, som naermer sig den amfiteatraliske form. I 

 Schwarzwald og Bayern har jeg ogsaa hävt anledning til at se ganske 

 udpraegede foryngelser af saadant udseende. Det er heller ikke dette, 

 jeg har sagt ikke skulde eksistere; men det er den tsenkte rationelle 

 blfedningsskog, hvorom jeg mener, at man endnu ikke har tilstraekkelig 

 erfaring. 



Imidlertid kan jeg forsikre, at hr. Wallmos bog »Rationell Skogs- 

 afverkning» og den derom forte diskussion i Sverige har vaeret studeret 

 med stor interesse af norske skogsmasnd og skogeiere, og ethvert sag- 

 ligt bidrag til klargjoring af de herhen horende sporgsmaal vil sikkert 

 bliva modtaget med opmaerksomhed netop fordi, at storsteparten af 

 de norske skoge er blsedningsskoge, som vedbiivende vil blive behand- 

 let som saadanne. 



Paul Gl»erscn. 



Udhsevet af undertegnede. 

 Kalafverkning eller trakthuggning. 

 Upprepade. 



