364 LITTERATUR. 



för tallen af Schwappach år 1S90 (17,059 träd) 



för granen af Baur > 1S90 (22,757 » ) 



för silfvergranen af Sclmberg ... » 1S91 (5,643 » ) 

 för boken af Grundner > 189S (12,180 » ) 



Massatabellerna för dessa f3'ra trädslag äro utgifna år I89S i ett litet häfte: 

 Inhaltbestiinmung von Bäunien uud Beständen der Hauptholzarten. 



De svenska uiassatabellerna, som utgifvits af Westberg för tallen och granen, 

 grunda sig på mätningar af nära 12,000 träd. 



Redogörelsen för formtalet, dess användning vid kubering samt uppskattnin- 

 gen efter rikthöjd afslutar denna afdelning. 



3:e atdelningeu lämnar en framställning af de olika sätten för beståndsnpp- 

 skattningen, och i 4:e afdelningen utrönes träds och bestånds ålder. 



5:e och 6:e afdelningarna, den intressantaste delen af arbetet, behandlar till- 

 växtläran. Nytt är här: Presslers hjälptabell vid beräknandet af massatill växtproceu- 

 ten å stående träd (sida 78) samt Borggreves tabellmetod för utrönande af bestånds- 

 tillväxten. Den i den äldre upplagan införda erfarenhetstabelleu för den tyska granen 

 har utbytts mot en dylik tabell för tallen å det nord-tyska slättlandet, en tabell, 

 hvars virkesmassor på hektar, vi äfven hos oss torde kunna uppvisa. 



På grund af det klara och kortfattade språket och, om vi bortse från den tör- 

 hända mindre viktiga instrumentsläran, det fullständiga innehållet lämpar sig Kin- 

 mans arbete synnerligen väl såsom underlag vid .studiet af skogsuppskattning.s- 

 läran. AUw. Maass. 



Die Forstbenutzung af 7\i!rl (iavcr, nionde tillökade upplagan, Berlin 1903 

 Pris bunden 14 mark. 



Denna lärobok i skogstekuologi utgör en förbättrad upplaga af de äldre läro- 

 böcker i detta ämne, som användts vid de tj-ska forstakademierna. Den är utgif- 

 ven under medverkan af professor Heinrich Mayer. Arbetet, skrifvet på ett enkelt, 

 lättfattligt språk, är rikt illustreradt. Inledningen göres med en synnerligen intres- 

 sant redogörelse för virkets egenskaper. Detta gäller särskildt de kapitel, som 

 handla om virkets tyngd och varaktighet. De framställningar, som sedan lämnats 

 om virkets tillgodogörande, såsom drifning, flottning, sågverksindustri, kolning m. 

 m. kunna ej för oss vara af annat än underordnad betydelse, då förhållandena här 

 i Sverige och i Tyskland äro sä vidt skilda. Endast i deu män vi önska vinna 

 kunskap om ett främmande lands olikartade förhållanden kunna de väcka värt 

 intresse. De detaljerade .skildringar, man här finner, ä timmertransport medelst 

 flyttbara järnvägar, byggnader af kanaler, slussar, större dammar m. m. väcka vår 

 förvåning. För dylika mera vidt omfattande arbeten använda vi ju i regel särskildt 

 utbildade ingeniörer, enär denna sjsselsättning här anses falla utom skogsmannens 

 verksamhetsfält. W. E — n. 



Utkomna tidskrifter och nyutgifven litteratur: 



Sncnsl; Trävani-Tidninij 1903, n:r 25—30, 



SkofiiHiktaren. Tidskrift för skogshushållning T903, n:r 4. 



Tidsskrift for skogbnig (norsk) 1903, n:r 9— 11. Bland innehållet märkes: »Skogkul- 

 tur, utdrag af Kontorchef Glöersens stipendieberetning til Landbrugsdeparte- 

 mentet , hvaraf ett kap. behandlar »skogplanteringen paa Svältorna.» 



Tidsskrift for Skoi'V(vsen (dan.sk) 1903 n:r 20—22. 



Zeilschrift fiir Forsi- und Jiiiidircsen (Preus.sen) 1903, n:r 11, 



