10 



Den efter tabellen funna tillväxtprocenten är således ett korrekt 

 uttryck för profstammarnes gemensamma tillväxt, men däraf följer ej 

 att denna tillväxtprocent är tillämplig å beståndet, livari dessa stammar 

 blifvit tagna. Om stammarne i detta äro fördelade sålunda att 



15 — 20 cms träd utgöra 5 %, men profträd däraf tagits till 20 % 



21—25 » » » 25 %, » » » >^ » 40 %^ 



26—30 » » » 50 %, » » » » » 30 X. 



31 — cx) » » » 20 X> » » » » » 10 X. 



blir profstammarnes gemensamma tillväxtprocent antagligen för hög 

 gent emot beståndets, därest ej de mindre träden äro likåldriga med 

 de äldre, i hvilket fall ett motsatt förhållande kan inträffa. Ett efter 

 B:s tabellmetod funnet medeltal för tillväxt- % kan alltså ej under alla 

 förhållanden anses representera beståndets. Felen blifva visserligen ej 

 af synnerlig betydelse i jämna bestånd, för hvilka därför B:s metod 

 med iakttagande af försiktighet kan begagnas, men faran därutinnan 

 blir dess större uti ojämna, resp. olikåldriga skogar. 



I stället för B:s tabellmetod kan man använda formeln 



_ 100 (5'" Go + S''4Gm) — (6'V/o + S''4gm) 

 till^'- ^ - -^ ^ S''Go + S''4Gm '' • 



Man sammanlägger före uträkningen alla storheter af samma slag 

 och beräknar efter utfallet den gemensamma tillväxtprocenten. 



Det måste alltså fastslås, att den verkliga tillväxten, i all synner- 

 het hos till åldern ojämna bestånd, ej kan korrekt beräknas utan att 

 tillväxtundersökningar göras klassvis i samband med stamklassers bil- 



