49 



af Forfædrenes 7 endnu tilstede, og af dem er den forreste 

 endda vantreven; i Underkjæben findes kun de tre bageste. 

 Kindmusklens forreste Del er voxet uhyre og har i høj Grad 

 omformet sine Omgivelser; en Del af den er med sit Udspring 

 voxet frem gjennem den Aabning i Overkjæbebenet, hvor- 

 igjennem Ansigtets Følenerve og flere Aarer løbe fra Øje- 

 hulens Bund frem til Ansigtet, har udvidet Aabningen stærkt 

 og har skudt sig frem paa Ansigtets Knogler foran Aabningens 

 forreste Munding. Underkjæbens Ledskaal har faaet Form af 

 en langsgaaende Rende. I de fleste andre Henseender er Birke- 

 musen derimod bleven staaende paa et langt oprindeligere Trin 

 end de nulevende Medlemmer af Harernes Familie; dens Kind- 

 tænder ere kun indrettede for let tyggelig Føde og minde i 

 deres lavkronede, simpelt firspidsede Form i høj Grad om de 

 Insektædere, der ere vante til blandet Foder; de Dele af Tygge- 

 musklerne, der ikke bruges til Gnavning, men nærmest til den 

 egenlige Tygning, ere ikke særlig stærke; Sandserne ere ikke 

 særlig højt udviklede, Næsen ikke opsvulmet. Øjet ikke stort 

 og ikke dækket af en Ben-Udvæxt, Øret kun af Middelstørrelse 

 og Trommebenet uden lang Øregang; Lemmerne ere kun for- 

 holdsvis korte, jevnt udviklede til alle Slags Brug, Løben, 

 Klatren, Gravning; Halen er lang og skællet; kort sagt, i hele 

 sin Legemsbygning, bortset fra Gnave-Uddannelsen, har Birke- 

 musen en paafaldende Lighed med de oprindeligste, mindst 

 særlig uddannede Insektædere. Ogsaa i sin Evne til at falde 

 i Dvale og sove Vintersøvn minder den om andre lavtstaaende 

 Pattedyr. I Haandens Bygning har den derimod en Egenskab, 

 hvori den staar højere end baade Harerne og de oprindelige 

 Insektædere: Tommelfingeren er stærkt indskrænket, ganske 

 kort, med en pladeformet Negl, og de to oprindelige Træde- 

 puder ved Tommelfingerens Grund ere sammensmeltede. Egen- 

 skaber, der gjenfindes hos de fleste højere Gnavere. I en lille 

 Egenhed i Læben afviger den fra vore andre Gnavere, der i 

 denne Henseende minde om Insektædere: Længdefuren i dens 

 Overlæbe er forsvunden. I Retning af Springe-Evne viser 

 Birkemusen ingen særlig Uddannelse ; det er dens nære Slægt- 

 ninge Scirtetes og Dipus med de uhyre Springben, der have 

 givet Familien Navn. 



Det eneste danske Medlem af Syvsovernes Familie, 

 Myoxidæ, Hasselmusen, Muscardinus avellanarius, 

 staar i Uddannelse som Gnaver paa et lidt højere Trin end 

 Sminthus. Ikke alene er en Del af Kindmusklen voxet ind 

 gjennem Aabningen i Overkjæbebenet for Ansigtets Følenerve, 

 men en anden Del er samtidig voxet op udenpaa Aabningens 

 Ydervæg, som er formet derefter og bleven lidt stærkere. I 

 Kindtændernes Tal er den lidt mere oprindelig; den har be- 



Winge: Pattedyr. 4 



