1900. No. 4. OM INDICANURI. 9 
opløsning, som gav indicanreaktioner; men det lykkedes ham ikke at 
fremstille forbindelsen i krystalform. 
Fergen Thesen! har anvendt phenylglycin-ortho-carbonsyre til syn- 
thetisk fremstilling af indoxylsvovlsyre. Han fik en temmelig stor mængde 
hvide perlemorglindsende krystaller, som med saltsyre og jernchlorid gav - 
rigelig mængde indigo; med saltsyre og chlorbaryum udfældtes baryumsulfat. 
Heller ikke af disse krystaller foreligger der nogen analyse. 
Foruden den almindeligt forekommende indoxylforbindelse har man 
ogsaa enkelte gange fundet en indigogivende substans, som langt lettere 
kan spaltes, saaledes, at der endog kan dannes frit indigo alene ved 
urinens henstand i luften. Ved denne spaltning bliver ingen svovlsyre fri. 
Baumann? omtaler en saadan forekomst efter fodring med indol. Schmie- 
deberg? antager muligheden af, at man kan have med en indoxylglykuron- 
syreforbindelse at gjøre. ÆX%#/:4 fodrede kaniner med phenol, hvorefter 
der fulgte udskillelse af en kvælstoffri, krystalliserende syre, som dreiede 
polarisationsplanet til venstre. Paa grundlag af flere analyser fandt han 
at maatte betegne den som phenylglykuronsyre. Efter fodring med indol 
paaviste han ligeledes en parret glykuronsyre i urinen. Muligheden af 
saadan forbindelses forekomst omtales ogsaa af G. Hoppe-Seyler® og Fac. 
G. Otto®; noget indgaaende kjendskab til den har vi imidlertid ikke, og 
dens forekomst i urinen synes at være sjelden. 
Det første bidrag til kundskaben om indicandannelsen i organismen 
finder vi hos 7affe*, som formodede, og senere ved dyreforsøg beviste, 
at zndol var’ indicanets modersubstans. 
1 Thesen: Ueber Phenylglycin und Phenylglycinorthocarbonsåure und deren Verhalten 
im Thierkörper. Zeitschr. f. physiol. Chemie, Bd. 23, 1897, s. 24. 
Baumann: Zur Kenntniss der aromatischen Substanzen des Thierkörpers. Zeitschr. f, 
physiol, Chemie, Bd. 1, 1877—78, s. 307. Å 
3 Schmtedeberg: Ueber Oxydationen und Synthesen im Thierkörper. Arch. f. experiment. 
Pathol. u. Pharmakol, Bd. 14, 1881, s. 68. 
+ Aüls: Zur Kenntniss der synthetischen Vorgänge im thierischen Organismus. Arch, f. 
die gesammte Physiologie, Bd. 30, 1883, s. 485. 
5 G. Hoppe-Seyler: Beiträge zur Kenntniss der Indigobildenden Substanzen im Harn. 
Zeitschr, f. physiol, Chemie, Bd. 7, 1882—83, 5. 425. 
6 Jac, G. Otto: Das Vorkommen grosser Mengen von Indoxyl- und Scatoxylschwefel- 
säure im Harn bei Diabetes mellitus. Arch, f. d, gesammte Physiologie, Bd. 33, 
1884, s, 610. 
7 Safe: Ueber den Nachweis und die kvantitative Bestimmung des Indicans im Harne, 
Arch, f. die gesammte Physiologie, Bd. 3, 1870, s, 449. 
0 
Indoxyl- 
glykuron- 
syre, 
Indol. 
