1900. No. 4. OM INDICANURI. 39 
| Dyreforsog er udforte af Sa/kowskit, Han underbandt tarmen hos 
hunde med det resultat, at urinen 24—36 timer efter operationen regel- 
mæssig indeholdt phenol ved siden af indican. 
En tredje aromatisk forbindelse paaviste Brieger? i faeces fra friske 
mennesker, han kaldte den skatol. Ved at give skatol med næringen 
fandt han øget udskillelse af de parrede svovlsyrer. Han forsøgte ogsaa 
at fremstille skatolets æthersvovlsyre; men udbyttet blev for lidet til, at 
han kunde udføre nogen analyse?. Efter de anstillede reaktioner maatte 
han anse det for skatoxylsvovlsyre. Sac. E. Otto* angiver at have frem- 
stillet skatoxylsvovlsurt kalium af diabetesurin. 
Skatol som produkt af æggehvideforraadnelse er paavist af Nenc/:3, 
Brieger® og E. & H. Salkowski'". 
Ved æggehvidens forraadnelse i tarmen dannes der altsaa baade 
phenol, indol og skatol, der udskilles gjennem urinen som parrede svovl- 
syrer. For de to førstnævntes vedkommende har ÆX%/2$ paavist, at de 
desuden kan forekomme i urinen som parrede glycuronsyrer, Mester” an- 
tager, at det samme ogsaa kan være tilfældet for skatolets vedkommende. 
Videre har Salkowsæi10 blandt æggehvidens forraadnelsesprodukter fundet 
skatolcarbonsyre; fodringsforsøg med kaniner"! viste, at denne forbindelse 
passerede organismen og udskiltes uforandret gjennem urinen. 
1 Salkowski: Ueber die Entstehung des Phenols im Thierkörper. Berichte d. deutschen 
chem, Gesellschaft. Bd. 101, 1877, s. 843. 
2 Brieger: Ueber die flüchtigen Bestandtheile der menschlichen Excremente, Berichte d. 
deutschen chem, Gesellschaft. Bd. ı0 I, 1877, s. 1209 og Journ. f. praktische Chemie, 
N. F., Bd. 17, 1878, s. 129. 
3 Brieger: Weitere Beiträge zur Kenntniss des Skatols, Zeitschr. f. physiologische Chemie. 
Bd. 4, 1880, s. 416. 
4 Fac. G. Otto: Das Vorkommen grosser Mengen von Indoxyl u. Skatoxylschwefelsåure 
im Harn bei Diabetes mellitus. Arch. f. d. gesammte, Physiologie. Bd, 33, 1834, s. 616. 
5 Nencki: Vortheilhafte Darstellung des Skatols. Centralblatt f. die med. Wissenschaften. 
1878, No, 47. 
—»— Zur Kenntniss der Skatolbildung. Zeitschr. f. physiologische Chemie. Bd. 4, 1880, s. 371. 
6 Brieger: Ueber Skatol. Berichte d. deutschen chem, Gesellschaft. Bd. 12, 1879, s. 1985. 
7 E.& Å. Salkowski: Weitere Beiträge zur Kenntniss der Fäulnissprodukte des Eiweisses, 
Berichte d. deutschen chem, Gesellschaft. Bd. 12, 1879, s. 648, og Berichte d. deut- 
schen chem, Gesellschaft. Bd. 13. 1880, s. 191. 
—»— Zur Kenntniss der Eiweissfåulniss I. Zeitschr. f. physiologische Chemie. Bd. 8, 
1884, S. 423. 
8 Külz: Zur Kenntniss der synthetischen Vorgänge im thierischen Organismus. Arch. f. 
die gesammte Physiologie. Bd. 30, 1883, s. 484. 
9 Mester: Ueber Skatoxylschwefelsäure und Skatolfarbstoff. Zeitschr f. physiologische 
Chemie, Bd. ı2, 1888, s. 142. 
10 Sa/kowski: Zur Kenntniss der Eiweissfäulniss II. Zeitschr. f, physiologische Chemie, 
Bd. 9, 1885, s. 8. 
11 Salkowski: Ueber das Verhalten der Skatolcarbonsäure im Organismus. Zeitschr. f. 
physiol. Chemie, Bd. 9, 1885, s, 27. 
Skatol 
Phenolglyku- 
ronsyre, 
Skatolglyku- 
ronsyre. 
Skatol- 
carbonsyre, 
