440. 

 ALISMA Plantago aqvatica. 



Staker.Svai.ting. Pä F. Lehman ftjeli. 



Bladen äro egglika och spetsiga. Frukten trub- 

 bigt trekantig. Blomvippan 3-faldigt sam- 

 mansatt. 



Linn. Fl. Sv. p. T20. Cl. 6. HexandriA. Polygynia. — Lil- 

 jebl. Sv. Fl. $. 14S. Cl. 6. SexMÄnning. Mängqvjnnad. Reti Fl, 

 Oec. sid. 56. 



ied Blom-Vassen (N:o 296) och Pilörten (N:o 164) har 

 Svaltings slägtet en tydlig törvandskap, ej mindre genom blom. 

 niornas än fruktens förhållande. Den hör således tillika med 

 dem till de så kallade Siiflike vexter (Juncoideje). Slägtka. 

 rakteren består i ett blomfoder, hvars 3 inre blad äro kron- 

 bladslike till färg och useende, och i flere samsittande kap. 

 sler som hvardera innesluta ett frö, och icke öppna sig. — 

 Stäker-Svallingens rot är ett knippe af många grofva , hvita 

 trådar. Bladen uppkomma alla derifrån, långstjelkade, aflån- 

 ga , spetsade, helbräddade, flere tum långa, med 7 långsef- 

 ter löpande nerver, samt alldeles bara på ytan. Blomstän- 

 geln är trubbigt trekantig, upprat och slät, och slutar sig 

 med en sammansatt blomvippa, hvars i krans utgående tre- 

 faldige grenar understödjas sveplikt af hvar sitt blad eller 

 skärm. Blommorna äro stjeikade, upprätta; de yttre blomfo- 

 der-bladen hvassa och gröna, de inre breda, trubbiga och 

 blekröda eller hvita. Den ofvanpå nedtryckta fruckten är sam- 

 mansatt af många trehörniga trubbiga fröhus. 



Vexten är icke sällsam och förekommer på våta ställen, 

 mest vid stränderne af Insjöar äfven rinnande vatten, men 

 också icke sällan vid brädden af dammar och djupa diken. 



Huruvida den farhåga som somlige hysa för vexten, kan- 

 ske mest i anledning af en förment slägtskap med Ranunkler- 

 ne, är grundad, neml. alt de gräsätande djuren deraf skulle 

 förfördelas, har man mycket skäl att tvifla. Sant är, att ut- 

 om Geten, röra de Öfrige den samma icke medan den vexer, 

 ehuru i hö torkad, den utan våda inblandas. Men Pi]. örten 

 och BloRä-vassen stå älven alltid orörde, Emedlcrtid är det 



