447- 



SEDUM TELEPHIUM. 



KÅllik Bergknopp. Käringkål, Kärleksört] 

 Bcckebläcke, Huslök. På Finska: Jänexen kaali, 

 Naxa ruo/io, Sjanleuvan hthi, Tondunparta, 

 Willuruoho. 



örtstjelken är rak. Bladen aflånga, i bräd- 

 den sågade och Blomknippet bladigt. 



Linn. Flora Sv. p. 152. Mat. Med. p. 217. Cl. 10. decandria. 

 PentagynJa. — Liljeblad Sv. Fl. p. 188- kl. 7. TIEMÄNNINGAR, 

 5 Qvinnad. — Ret{. Fl. cec s. 670. Murr. Appar. Med. 3 p. 348' 

 Pharm. TeUpkii vulgo F*b* Crasat s. Faiari* Herba, radix, 



V, 



id N:o 149 och 430 förutgående, förekomma tvenne arter 

 af samma slägte som denna, hvars utseende dock knappast 

 förråder slägtskapen med dem om ej genom sin saftigbet och 

 blommans karakter. Den är allmän på högländte ställen, hus* 

 taken och mellan stenar, serdeles på lerig el. kalkartad grund. 

 Roten är perennerande , knölig, költig och inni hvit, ört» 

 »tjelken (ofta fler tillhopa) vexer upprätt, 1 - 2 * qvarterhog, 

 enkel, trind, än grön, än purpurfärgad el. rödprtckig, besatt 

 med tjocka, saftiga, stundom blå-gröna släta blad. I top- 

 pen förena sig blommorne i bladiga knippen, än hvita och än 

 jödaktiga, och slå ut i Aug. och Sept. med iöda hanknappar. 

 En stor art finnes hir och der också, med större blomknip» 

 pen och hvit-gula kronblad. 



Fordom stod vexten på Apteks.listan.menharnuderifrån 

 försvunnit, och säkert med skäl, ty färska saften är utan lukt 

 och nästan smak, blott slemmig. Den har fordom blifvitbru* 

 kad intagen för stranguri. Utvertes äro utan tvifvel de kros- 

 sade bladen af mer nytta såsom lisande svedan då bränsår der* 

 med beläggas. Äfven i fulslag och på g yllenåders taggar kun. 



ca de tjena. Färska, doppade i ätticka och laggde pl lik» 



tornar samt ofta ombytte , borttaga de dem merendels (Berg* 

 enat. med. 374). 



Roten af vexten har långe varit ett vidskeppelsens före. 

 mil, bland annat ansedd som ett betydande amulet förblinda 

 gylknådern, Lika många knölar som taggar (in ano) bord 8 



