471. 



SALSOLA Kali. 



Taggig Saltort. 



Örtstammen är nedliggande. Bladen äro syl- 

 lika, stickande och sträfva. Blomfodrets blad 

 sitta i bladvecken, kantade. 



Linn. Fl. Sv. p. 81. Cl. 5. Pihtand»ii Digyn. — Lilj- Sv. Fl. s. 

 io8. Kl. S Femmänkixgab 2-qvinn. — Retz. Fl. oecon. s. 646. 



Oaltört-slägtet, så utmärkt för sitt egna och merendels 

 succulenta utseende, sin salthaltighet och bestämda vext- 

 ort antingen vid hafs-ständer, eller på ställen der sälta 

 öfverflödar, räknas till Mollfamilien (Holoracese) eller till 

 Jusiiens Atriplicinas. Slägtmärket består i ett j-de/t blom- 

 foder , iotn omsider likt en kapsel i botten omfattar ett 

 ensamt frö, som är i snäckform vridit (cochleaturn). Bland 

 ett stort antal af arter som dels träffas i södra Europa, 

 dels betäcka omätliga trakter i Sibirien, Persien och 

 Egypten, dela vi ägandet af blott en enda ell. den Taggiga, 

 som förekommer på stränderna kring Skåne, Öland och 

 längre upp i Östersjön, vid Södermanlands sandiga hafs- 

 vikar. 



Roten är annuel, men som ger flera spridda grenar, 

 hvilka äro nedliggande, styfva, finluddiga och fulle af 

 blad, som likna rafflade sylar, utspärrande, hvassuddiga 

 och sträfva. Blommorna sitta ensamma i bladvecken, 

 omgifne inunder med 3 taggiga, platta blomskärmar. Blom- 

 fodrets egna blad äro kantade, lysa röda, i början ut- 

 bredde, men sedan hopstående. I Juli är vexten i blomma. 



Vextens smak vittnar genast om dess salta egenskep. 

 Den är likväl vida mindre gifvande än andra dess slägtin- 

 gar, t. ex. Salsola Tragus , rosacea, Soda, saliva &c. 

 hvilka både i Spanien och Frankrike, när» Medelhafvet, 

 begagnas till Soda-beredning; hvarföre ock vissa slag för 

 detiia ändamål blifva der odlade *). 



Tillredningen sker sålunda, att sedan örten är full- 

 vuxen, afskäres den och torkas på stället, hvarpå den kal- 



) Soda (Carbonas Sodas Chem.) är äfven natif i Ungern, Egypten, Sy- 

 rien och Indien på jordytan och vid vissa sjöstränder tom uttolka. 

 Det mesta likväl tom förbrukas är af vext-upphof. 



