479- 



JUNCUS EFFUSUS. 



nare antagit emellan arterna i det fordom förenade slagtet 

 Juncus. Denna beror hulVudsakligen af fröhusets förhål- 

 lande, antingen Srummigt eller blott enrummigt; och den 

 ofvannämde Luzula var således ett exempel af det sedna- 

 re. Under den gamla benämningen af Juncus , bibehålla 

 vi deremot alla de arter, hviikas kapsler inom 3 särskilt a 

 rum hysa ett större eller färre antal af /rön. Till de 

 fem, mycket likdanade arter, som här föreställas, hör 

 detta kännemärke. De äro alla infödingar, ehuru icke li- 

 ka allmänna. Del liilliör deras gemensamma natur att 

 vara vattenvexter, eller åtminstone älska sumpiga stäl- 

 len, moras, dammar m. rrr. De 2 förste saknas sällan 

 i gamla diken; den 5:dje är en åbo vid Östersjöns strän- 

 der; den 4-'de intager skogskärren; och den 5:te trifves 

 vid högsta Lappmarkens Fjällfloder eller bredvid de vat- 

 tendrag som upprinna från sjelfva snödrifvorna i fjällen. 

 De hafva alla en mer och mindre träaktig, krypande rot, 

 hvarifrån uppräta, bladlösa strån tätt jemte hvarandra upp- 

 stiga, endast ned vid roten omgifne af alternerande bruna 

 baljor. Strået är tunnt, merendels rakt, och räcker långt 

 ofvan den vid dess sida utkommande blomvippa, särdeles 

 på /. filiformis , och kortast på arcticus. Hos filiformis 

 är det trådsmalt och vekt samt lutande. Inuti fylles det 

 med ett svampigt mergämne, lösare hos J. effusus och con- 

 glomeratus , men tätare hos glaucus och arcticus. Blom- 

 vippans form, äfvensom fruktens, äro olika, såsom den i 

 spcurika karakteren utmärkes. Hos c.nglorneratus och ar- 

 cticus äro blommorna hopgyttrade och de mörka kapsler- 

 ne hos den sednare göra den genast ökänd. Under blom- 

 morna, elier vid delningarne af blomvippan sitter merendels 

 ett blomfjäll, dels anhängigt vid frukten, dels affallande. 



I brist af bättre foder, ätas de spädare tågarterne af 

 Boskapen. De böra emedlertid ocksåicke anses onyttige i hus- 

 hållet såsom dugliga ämnen till mattor , stoisäten, ridsadlar 

 m. m. som af det afskurna och segtorkade Tåget kunna 

 behändigt flätas. Man har också föreslagit dylika flätade 

 tröjor och gördlar för simmare, och icke utan fördel. Ändt- 

 ligen är den svampiga mergen som fyller strået (isynnerhet 

 på Veketåget) då dan ntdrages, icke otjenligt medel att 

 bruka såsom vekar i lampor. 



Tab. Fig. t. Juncus -Effusus i nat. storlek . — a. en 



öppnad blomma — b. kapseln — fig. 2. /. conglomeratus 

 . # en gren af den klotformiga blomvippan — c. en blom- 

 ma — d. ståndarne med pist. särskilte — e. kapseln — f. 

 en öppnad kapsel med sina 3 rum — fig. 3. /. glaucus — 

 g. kapseln — fig. 4. /• filiformis — h. kapseln. — fig. 5. 

 /. arcticus — i. blomman med sina bracteae — k. kapseln. 

 Emellan fig. 1. — 2- är nedre delen af båda föreställd — 

 och under 3. — 4. — 5. äfvenså deras. — De med bok- 

 stäiver märkte äro alla förstorade. 



