48i. 



Rhododendron lapponicum. 



och hvarje rums fröfäste sitter som vingar vid kapselns 

 centralstöd. Fröna åro små, talrika och med en egen hin- 

 na försedde. 



Ännu ar väl ingen nytta bekant af vexten; men bla- 

 dens något balsamiska iukt då de färska söndergnuggas, 

 och deras bittra och adstringenta smak, ger anledning att 

 här anmärka bruket af den Siberiska Snörosen, (ilhodod. 

 chrysanthum 1'allas Fl. Ross. t. 3o.) som vexer på de högsta 

 och kallaste fjällspetsar i Siberien och Taurien, äfvensom 

 vid bergsidorna och floderne i Kamtschatka. Bladens bittra 

 och narkotiska grundämne har gjort dem länge kända så- 

 som ett mycket prisadt giktmedel först i Siberien och sedan 

 3o år i Europa "). Man begagnar dem i pulver, piilerform el- 

 ler infusion, neml. 2 drakmer tih | uns på 2 uns kokande 

 vatten. Ett med spiritus tiliredt extrakt skall vara ännu 

 bättre. Dosis måste småningom höjas. Flere lika lyckliga 

 lorsök hafva sedan biifvit gjorde med bladen af lihodo- 

 dendrum ferrugineinn , som är ett annat species från Schweizi- 

 ska, Pyreneiska och Österrikiska alpeme **). Möjligtvis 

 torde äfven den Lappska äga likaså välgörande kraft, och 

 förtjenar i sådant sfseende att undersökas, så mycket mer 

 som tillgången icke är knapp på vexten i dess hembygd. 

 (Wahlenb. Fl.) 



Slutligen må tilläggas, att ännu en annan art, från 

 äldsta tider varit märkvärdig i Vexternas Historia. Dess 

 blommor besökte af bien i trakten al Pontus der den vexer, 

 .meddela den h aning de deraf samla, egenskap, att efter 

 förtärandet orsaka yrsel och galenskap. Dioskorides , Ari- 

 stoteles , Xenophon och Plinius omtala alla sådana verknin- 

 gar; och Toumefort , som 17 sekler senare genomvand- 

 rade lilla Asien, fann samma öfvertygelse ännu hos ortens 

 invånare bibehållen; och han har visat, att den vext som 

 Plinius med namn anförer, är utan tvifvel PJiodadendruui 

 poniicum; likväl beskyllas densammas blommor icke ensamt 

 för berörde åverkan, utan äfven de af Azalea pontica. 

 {Tournef. Voy. au Le vant. 3. p. 69 - 76). 



Tab En liten buske eller en del af vexten i nat. stor- 

 lek. — a. en blomma med 5 ståndare. — b. densamma sedd 

 bakifrån. — c. en blomma med 10 ståndare. — d. blom- 

 fodret. — e. en ståndare med knappen sedd baktiil. — * 

 knappen sedd på främre sidan. — f. stiftet med märket. 

 — g. ett omoget fröhus. — h. en mogen kapsel , sprucken 

 i 5 delar. — i. en kapsel transverselt afskuren, med irö- 

 fästena. — k. frön i nat. storlek. — 1. ett sådant iörsto- 

 radt. — m. på tveren sfskurit. — n. sedt iångsefter. 



1. Ett blad förstoradt, som det synes med sina in- 

 tryckta punkter, under synglaset. — 2. en af körtlarne. — ; 

 3. fjället som betäcker dem. 



•) Kölpin Bemerkunpen iiber dle Sibirische Schneerosa. 

 •*; Zahn Dissert. de illiod. chrysantho Jen. 1785. 



