485. 

 RAMALINA fraxinea Actt, 



Lichen fraxineus L i n n. 

 A s k l a f. Limlaf. 

 Laf bålen är platt, bandlik, jemnbred och flikig, 

 hvitgrå, med nätformiga skrynkor och gropav 

 på ytan; änd-flikarna ofta afsmalnande. Laf- 

 husen sitta i kanten, och äro platta och blekt 

 iiffärgade. 



Achar. LirrHflnoer. uuiv. u. boa. - Synupj. p. nyö. !5. — Linn. Fl. Su, 

 p. 4i5. (Lichen fraxineus) Cl. 24. — Chyptog amia, aic ae. — Lilj. Sv. Fl« 

 3. 426. Kl. 16. Lönngifte, Alger. — Westrings Färg-Lafv. Hist. 1. 4. 

 T. 12- f. A. D. — Acli, meth. p. 258- (Parmelia frax.) — Hoffm. Fl. Germ. 

 p. 15S. (Lobaria) pl. Lichen. T. 18. fi ii. (Platisma) — R.etz. Fl. oec. s. 588» 

 — Berzelius i Afhandl. Fysik, Kemi öcc. 5. de!. 



RAMALIIXA fastigiata Acii. 



Klubelaf. 



Laf bålen är trind och hopklämd samt grenig, 

 med gropig och blågrå yta. Grenarne äro 

 lika höga, uppåt tjockare. Lafhuseii sitta i 

 toppen på dem, sköldlika och hvitaktiga. 



Ach. Lichenogr. p. 603. Syuops. p. 296. 9. — K. V. A. Hand!. 1797. s. 

 aoi. T. 9. f. 1. A. F. — Westr. Fäiglafv. Hist. 1. 4. T. 12. f. E. F — Ack. 

 Meth. p. 260. (Parmelia). — Hoffm. Fl. Germ. p. 140. (Lobaria populina) 

 Lichen populinus. Ehrhart. 



n 



JL/en afdelning bland Lichenerne, som kallas Samliyste 

 (Homothalami) eller hviikas Lafbus (apothecia) helt och 

 hållit bestå af Lalbålens yttre och inve väsende , indelas ef- 

 ter Lafhustns förhållande, antingen dessa äro sköldlika och 

 vid sidorna sittande, eller i spetsen fastade, naflade och 

 ringkantade. Ramalina -släg\ et hör till de förre och it»en- 

 kännes af sitt runda, sköldiika Laf, 'ms med fot inunder, 

 platt och ksntadt, danadt helt och hållit af Laf 'bålen, som 

 är flikig och grenig, inuti nästan tät, och utanpå broskaktig. 

 De här anförda begge arterne, Asklafven och Klubb- 

 lafven, äro löf träd ens invånare, véxande på stam och gre- 

 nar, ocli genom ofvannämde kännemärken på delar och 

 färg specifikt väl åtskilda. Den förre är merendels (i äldre 

 tillstånd) hängande, ofta flera tum lång och mycket bla- 

 dig: den sednare kort, upprat orh klubblik. De finnas he- 

 la året igenom likadana. Hos båda arterne träffar man. 

 dessutom särskilt» artförändringar, och således har Ask- 

 lafven en mycket lång, smaibiadig och hängande afart (vac 



