488. 

 AGKOSTEMMA Gitiiago. 



Klätt. Klint. Slätt, Svartklint, Rödklint. — Klitte, Klit. 



Hela örten är hårig. Blomfodrcts flikar längre 

 än kronbladen, hvilka äro hela och utan tag- 

 gar vid klon. 



Linn. Fl. Sv. p. i55. Cl. 10. Bicandria Pentagynia. — Lil/ell. Sv. 

 Fl. s. 181. Kl. 7. Tiemänn. Femqvinn. — Retz. Fl. cecon. s. 28 — Fhys. 

 oecon. Bibi. för Dannem. 2. B. 



K, 



-lätt -slagtet, tillhörande Neglik familjen (caryophylleae), 

 utmärker sig bland sina fränder genom ett tjockt, enbla- 

 digt blomfoder; 5, med klo försedda, trubbiga och odelta 

 kronblad, samt ett fröhus med ett rum. Skillnaden vore 

 således icke betydlig från Lyc/mis- slägtels carakter, om 

 icke det yttre anseendet gåfve anledning att anse begge 

 särskilta. Denna Klätt är ett bland ogräsen i åkrar, be- 

 sådde med vintersäd, och på Skånska slätten ett af de all- 

 männaste. Troligen är den liksom Blåklinten (Centaurea 

 Cyanus) och flera dylika, med sades shigen fordom inkom- 

 men, och således med dem naturaJiserad. Pioten är årlig 

 och icke mycket kringspridande. Hela örtståndet ofta alns- 

 högt är betäckt med räta, något tilltryckta, grå hår, samt 

 grenigt: stjelken är trind och bladig, och bladen smalt 

 lansettlika. I toppen visa sig blommorna i Juni och Juli, 

 oftast ensama, skönt lysande och purpurröda. Blomfo- 

 dret har 10 uppstående kanter, och flikarne äro stundom 

 dubbelt längre än blomkronan och bortfalla omsider. Kron- 

 bladen, hvars skifvor äro upp och nedvändt hjertlika, äga 

 intet bihang vid öppningen. Fröhuset blir ovalt och öpp- 

 nar, sig i toppen med 5 styfva spetsar. 



Klätt fortplantas allmänt genom det utsäde hvari han 

 finnes inblandad; och der den i mängd inritat sig, bort- 

 skämma dess med tröskad och till föda mald säd blandade 

 svarta frön den så , att det deraf bakade brödet blir svart 

 och får af en större mängd (öfver *) äfven en främmande 

 smak. I Skåne, der det händer nog allmänt, säger man 

 sig dock icke hafva derutaf försport elaka följder; tvert- 

 om anses der Klättblandad säd för så mycket drygare. 

 Detta oaktadt hafva rön, anställde af Hrr Florman, Wi- 

 borg och Ra/n, intygat Klättfröets (åtminstone ojäst) skad- 

 liga åverkan på höns, kalkoner, änder, korpar, hundar 



