FÖRSÖK TILL EN NY METOD FÖR ANALYS 
AV VÄXTSAMHÄLLEN 
AV LIBRARY 
NEW YORK 
OLOF ARRHENIUS ANICAL 
Redan av namnet framgår ekologiens mål: att lära känna väx- 
ternas och växtsamhällenas förhållande till hemmet, oikos, de om- 
givande faktorerna, ståndorten och ståndortsfaktorerna. 
För att kunna lära känna de yttre förhållandenas inverkan på 
ett växtsamhälle är det naturligtvis av stor vikt att först känna 
detta samhälles sammansättning eller med andra ord att ha gjort 
en noggrann samhällsanalys för att sedan genom en förnyad analys 
utreda vilka förändringar, som genom de yttre faktorernas inverkan 
"ha skett inom samhället. 
På grund härav har samhällsanalysen kommit att spela en ganska 
betydande roll inom den moderna sociologien. 
De metoder, som finnas för samhällsanalyser, kunna vi indela i 
fyra grupper: den beskrivande, den avbildande, den fysikaliska och 
kemiska samt den statistiska. 
Det enklaste sättet att bevara minnet av ett växtsamhälles sam- 
mansättning är att uppgöra en fullständig förteckning över alla de 
inom samhället förekommande arterna. Denna analysmetod är, 
som var och en kan förstå, i hög grad otillfredsställande, då den 
ej för någon annan än den, som verkställt undersökningen kan 
frammana bilden av det växtsamhälle den försöker återgiva. 
Ett oerhört framsteg utgöra de metoder, som taga hänsyn till 
skiktindelning, frekvens och ytinnehåll av samhällena, ja, man får 
kanske först här begagna beteckningen »metod»>. 
En metod, som uppfyller nämnda villkor, är HuLTts, som första 
gången användes vid samlandet av material till hans akademiska 
avhandling (HuLT 1881). Metoden är alltför känd för att här mera 
"ingående behöva behandlas. Jag vill blott påminna om, att HULT 
med hänsyn till olika höjd över marken indelar växtsamhällena i 
7 skikt, och att han för att erhålla en klar bild av arternas talför- 
Svensk Botanisk Tidskrift 1919. 1 
