2 
hållanden eller ymnighet, använder NORRLINS skala något modifie- 
rad (NORRLIN 1870). 
Då han emellertid finner, att en beskrivning med ord ej ger en 
tillräckligt klar och överskådlig bild av samhällets sammansättning, 
sammanfattar han sina analysresultat med en grafisk framställning. 
Samhället representeras av en kvadrat med de vågräta sidorna be- 
tecknande skikten och de lodräta återgivande frekvensgraderna. 
Denna metod har förbättrats och i stor utsträckning använts av 
SERNANDER och hans skola. 
Emellertid lider denna metod av ett, i mitt tycke, stort fel. Den 
utgår nämligen från subjektiva omdömen, och en metod, som grun- 
dar sig på sådana, kan ju ej anses vara i minsta mån exakt och för- 
lorar därför en stor del av sitt värde. Man kan nämligen på grund 
av olika personers vitt skilda sätt att bedöma saker och ting, ej jäm- 
föra deras resultat, ja, knappast ens samma forskares resultat från 
skilda tillfällen. Metoden är ju emellertid utmärkt till fältbruk och 
har den stora fördelen, att den arbetar snabbt. 
För att kunna ge en noggrann, fullt tillförlitlig bild av samhället 
har man tillgripit en annan metod, som dock med sin stora nog- 
grannhet förenar ytterlig långsamhet. 
Den metod, jag här åsyftar, är karteringsmetoden, vilken i syn- 
nerlig hög grad användes och lovordas av den anglo-amerikanska 
skolan med CLEMENTS och TANSLEY 1 spetsen (se exempelvis CLE- 
MENTS). 
Arbetet tillgår så, alt elt större område avgränsas och uppdelas 
1 smärre rutor, i allmänhet av omkring en kvadratmeters yta, 
varpå förband av dessa rutor tilldelas de skilda karteringslagen, 
och dessa avbilda i en viss skala varje ruta, som erhåller ett lö- 
pande nummer. På detta vis erhåller man en mycket exakt bild 
av ett växtsamhälle. Metoden har dock stora nackdelar, dels där- 
för att den såsom ovan nämnts arbetar långsamt, dels därför att 
man vid den noggranna undersökningen fullkomligt krossar de 
flesta överjordiska växtdelarna, då man ju bäst företager en sådan 
undersökning krypande. Genom denna åverkan framkallas en 
mängd ekologiska faktorer, som komma att inverka på vegetatio- 
nens följande utveckling. 
För att få fram zoneringen inom markbetäckningen, exempelvis 
på en strand, använda de sig av en betydligt snabbare metod, näm- 
ligen kartläggning efter linjer. 
Fotografisk kartering kan man även använda genom att avbilda 
