3 
växtsamhällena rakt ovanifrån, men då bildens tydlighet i hög grad 
påverkas av växltäckets täthet, ljusförhållanden m. m., så äger me- 
ioden blott inskränkt användning. 
Med den fysikaliska och kemiska metoden menar jag den metod, 
vid vars begagnande man för att erhålla en noggrann kännedom om 
massförhållandena inom samhället väger samtliga individ av varje 
art för sig och sedan eventuellt kemiskt undersöker växternas sam- 
mansätltning. En sådan undersökning har bl. a. prof. SERNANDER 
utfört (SERNANDER 1898), men resultatet motsvarar ej det nedlagda 
arbetet, och metoden är för besvärlig för att användas vid fältarbe- 
ten. Endast vid ytterst noggranna ekologiska och näringsfysiolo- 
giska undersökningar bör man använda denna metod. 
Det är emellertid för fältundersökningar av stor vikt att kunna 
nyttja en metod, som, utan att man släpper efter alltför mycket på 
noggranheten vid undersökningen, ger ett pålitligt resultat inom 
rimlig tid. 
Den metod, som RAUNKLER framlagt 1909 (RAUNKLER 1909) häl- 
sades därför med glädje av varje växtgeograf, som önskade införa 
större exakthet i sin vetenskap. 
Då denna metod är relativt okänd, vill jag här lämna en nå- 
got noggrannare redogörelse för den rent statistiska sidan av me- 
toden. 
RAUNKLER går till väga på följande vis. I ett samhälle, som skall 
undersökas, utlägger han ett visst antal smårutor, utkastade hur 
som hälst inom samhället i fråga. Inom varje sådan ruta antecknas 
arterna. Om en art förekommer inom 20 rutor, får den frekvens- 
siffran 20, förekommer den på 47 rutor, får den spridningstalet 47. 
RAUNKLER använde inom de av honom undersökta samhällena 
en rutstorlek av !/120 m? och i allmänhet 50 rutor, och han anser 
sig på detta sätt ha fått goda resultat. 
En praktisk förbättring är den, att man i stället för rutor använ- 
der cirklar, vilka man drar upp med en på en vanlig spartserkäpp 
fastsatt arm med en förskjutbar rit- eller rättare sagt ritsinrättning 
(RAUNKLER 1912). 
Storleken av de rutor, man måste använda, har RAUNKLER funnit 
på rent empirisk väg, i det att han undersökt samma samhälle 
med en mängd rutor av olika storlek samt jämfört resultatet med 
den verkliga procentiska sammansättningen, erhållen genom räkning 
av samtliga individ inom några rutor. Antalet rutor erhåller han 
också på rent empirisk väg. Han använder såsom sagt en !/10 
