5) 
Följande tabell II visar, hur stora avvikelserna bli, uttryckta i pro- 
cent av frekvensgraderna, då man använder 64, 16 och 4 rutor 
i stället för 256. 
Provyta, analyserad enligt Raunkizxrs metod. Rutstorlek ”/16 dm”. 
Talen ange medelavvikelsen i procent, då för 3 skilda analyser ut- 
valts 64, 16 och 4 rutor. ! 
Tabell II. 
| Antal Artbetecknuingar 
analysera- — — : 
de rutor | Ä B C I IEEE DR a (TRA NS a Oe ag [ER 
64 6 6 6 | 
2 Mä a a ra LA IE 
16 | 19| 16 | 211 43) 45 130 | 20 | — [200 | 180 | 80 | 70 
4 | 24| 821 251| 52 | 46 | 300 | 75 | — | 250 | 233 | 168 | 88 
Angående valet av rutstorlek samt antalet rutor, som böra an- 
vändas, kan man endast säga, att ju tätare samhället är, desto 
smärre rutor måste man taga, och att ju noggrannare man vill lära 
känna samhällets sammansättning, desto större antal rutor måste 
man kasta ut. 
Av vad som sagts framgår, att RAUNKLERS metod betecknar elt 
oerhört framsteg, ja, den kan kallas epokgörande inom formations- 
statistiken och samhällsanalysen, i det den är den första metod, 
som med fördel kan användas för erhållande av exakta resultat. 
Tabell I visar dock, att den ej med den snabbhet, man önskar, 
ger ett så exakt resultat, som man vill ha. Dessutom erbjuder den 
vissa svårigheter vid behandlingen av det erhållna materialet. 
För att undgå dessa svårigheter har LAGERBERG modifierat meto- 
den därhän, att han utlägger rutorna i förband efter linjer (LAGER- 
BERG 1914). Docenten Fries? har även modifierat tillvägagångs- 
sättet, i det han använder kvadratmeterstora rutor, som i sin tur 
indelas i smårutor. Härigenom vinner han dels det, att rutorna 
ligga i förband (d. v. s. smårutorna) och dels det, att rutstorleken 
efter behov med lätthet kan ändras. 
Trots dessa modifikationer har metoden vissa egenskaper, som 
gör den mindre lämplig vid fältarbeten. 
! I alla tre fallen har förutsatts, att analyserna skulle ge en riktig bild av växt- 
samhällets sammansättning. 
>” Enligt muntligt meddelande. Doc. Fries har under två år med framgång an- 
vänt metoden vid analys av högnordiska växtsamhällen. 
