14 
finnas, nämligen en kortskotts- och en långskottstyp (jfr T. LAGER- 
BERG 1910, sid. 117). En viss olikhet i lövsprickning förefinnes 
mellan dessa, i det att den förra är i genomsnitt avgjort tidigare 
än den senare. Övergångsformer mellan de båda raserna äro emel- 
lerlid mycket vanliga. 
De insamlade kvistarna etiketterades och sattes blandade om 
varandra i burkar med vatten i laboratorierummet, där de fingo stå, 
tills bladen voro fullt utsprungna. Temperaturen i rummet hölls 
vid 159—18 C. Experimenten gestaltade sig på följande sätt. 
Försök 1. 
10 kvistar från 5 olika björkar i skogsgränsen på Nuolja av kort- 
skottstyp; 20 kvistar från 10 olika björkar vid Abisko naturvetenskap- 
liga station: därav 10 kvistar från 5 björkar av kortskotts- och 10 
kvistar från 5 björkar av långskottstyp. Stadierna i tabellen referera 
sig till de enstaka knopparna på samtliga kvistar i varje grupp, ej 
till de olika kvistarnas stadium. — Experimentet började den 2 juni. 
Björk från ca. 650 | | 
Fd Björk från ca. 3175 mö. h. 
: MOS DN. | 
rd II 
| Kortskottstyp | Kortskottstyp Långskottstyp 
2/6 10 f m.| A. |A Ar 
2/6 TOT: ma AA; enstaka. B 1. | IBI 1 Tenstaka A -F. A, enstaka B 1. 
10 e. m.| A—B 1, sparsamt B1. | B 1. A B 1, enstaka Bie 
SförlökfE ma BE || BL—2 3 1, enstaka A —+. 
10-esmd- Bub (EBE2: SR ILE | 
öe- NOTE RAL IDA IBIS 3 1, enstaka B 2 —. | 
10 e. m.| B I, sparsamt B 2. | B 2 +, enstaka C —Y B 2, enstaka B 1. | 
2/6 10 f. m.| B 1—2, många B 2. | B 2—C, sparsamt C. | B 1—2, många B 2: | 
10 e. m.| B 2, enstaka B 1.  C, enstaka B 2—0QC. 32 
7/8 10 f£. m.| B 2, enstaka B 1. 140: ÄB 
0kedm. EB I2 enstaka bil. | — Bg 
5/6 10 f. m., B 2, sparsamt C. |— | C, sparsamt B 2. 
INGE ERS fat (0 | 
| 10/6 10-£3 m.| 3 C, I B. 2. Fat | 
feg UU See CR — = 
| | 
Försök 2. 
20 kvistar från 20 olika björkar i varje grupp dels från skogs- 
gränsen, dels från Abisko naturvetenskapliga stations omgivningar. 
Samtliga kvistar härstammade från mer eller mindre utpräglade 
kortskottsbjörkar. Stadierna i tabellen referera sig till de olika kvis- 
tarna inom respektive grupper; det förhärskande stadiet på varje 
