47 
egen periodicitet en framträdande roll för det fenologiska tillståndet 
vid olika tidpunkter. Liknande torde nog också förhållandet vara 
med björken i skogsgränserna. Björken synes hava förvärvat sig 
en nyttig anpassning, som gör det möjligt för densamma att existera 
som skogsgränsträd under vidriga klimatiska förhållanden: den 
äger förmåga att till en viss grad inställa sin periodicitet i samklang 
med klimatet. 
Som bekant hava erfarenheter från tropikerna ådagalagt, att perio- 
diciteten i bladutvecklingen och bladfällningen är en primär, av 
yttre omständigheter oberoende egenskap hos träden (VOLKENS 1911; 
jfr dock även KLeEBs 1912). I tempererade och kalla länder hava 
träden av naturliga skäl fått sin periodicitet fixerad efter årstiderna. 
Så småningom har hos många ifrågavarande periodicitet blivit mer 
eller mindre ärftligt fixerad (tl. ex. Fagus), men hos andra har detta 
ej blivit fallet (Prunus-arter). Det är då ej så oförståeligt, att björ- 
ken kan lyckas ställa in sina livsfunktioner i samklang med klimat- 
förhållandena, sådana som de äro på olika höjd över havet i våra 
fjälltrakter. 
Litteraturförteckning. 
CANDOLLE, ÅA. DE, Des effets d'une méme temperature sur une méme 
espece au nord et au midi. — Comptes rendus de F'Acad. d. sciences 
de Paris, 1875. 
FRIES, TH. C. E., Uber die regionale Gliederung der alpinen Vegetation 
der Fennoskandischen Hochgebirgen. — Vet. och prakt. unders. i 
Lappl. anordn. av Luossavaara-Kiirunavaara A.-B. Upsala 1917. 
KLEBS, G., Uber periodische Erscheinungen tropischer Pflanzen. — Biol. 
Centralbl. XXXII, 1912. 
LAGERBERG, T., Några anteckningar om skogbildande träd vid Torne- 
träsk. — Skogsv.-för. Tidskr. 8, 1910. 
NVOLKENS, G., Laubfall und Lauberneuerung in den Tropen. — Berlin 1911. 
