SVENSK BOTANISK TIDSKRIFT: 1919. BD. 13, Hu. 1. 
REFERAT 
LINDMAN C.A. M., Svensk Fanerogamflora. — Stockholm 1918. Pris 
hHält. 14:25, kartonn. 16 kr. 
Att intendenten vid Naturhistoriska Riksmuseets Botaniska Avdelning, 
professor C. A. M. LINDMAN, sedan lång tid tillbaka varit ivrigt syssel- 
satt med utredandet av varjehanda kritiska växtgrupper inom den svenska 
floran torde vara allmänt bekant. Men att han haft så vittgående planer 
som att utge en större »Svensk Fanerogamflora» torde för de flesta 
svenska botanister intill den allra sista tiden ha varit alldeles okänt. 
En så mycket större överraskning måste det då erbjuda, när denna nu 
föreligger färdig. 
Det mest uppseendeväckande draget i LINDMANS flora är otvivelaktigt 
dess rikedom på avbildningar. Detta betyder något för svenska floror 
fullkomligt nytt. Figurantalet utgör 330, varvid är att märka, att oftast 
talrika detaljfigurer ingå i varje. För de flesta arter finnes sålunda åt- 
minstone någon figur. En del av bildmaterialet är rent elementärt och 
i detta fall avsett för nybörjaren, som enligt erfarenheten har svårt att 
bedöma även de enklare termernas valör och därför vid examineringen 
ofta ledes alldeles vilse. Det bör i detta hänseende göra goda ' tjänster. 
För den mera avancerade botanisten ha naturligen de mera kritiska bil- 
derna ett vida större intresse. Dessa avse mest detaljer av blomdelar 
och blomställningar o. s. v., men även i rätt stor utsträckning blad och 
bladdelar. Överhuvud är det avsett att utvisa formkaraktärer, som äro 
svåra att i ord framställa. Betydelsen av ett väl valt bildmaterial av 
dylikt slag kan knappast skattas nog högt. Att förf. i allmänhet på ett 
gott sätt lyckats träffa det karakteristiska är också uppenbart. Hans 
kända tecknaretalang borgar utan vidare för bildernas naturtrohet. Det 
är nämligen att märka, att dessa genomgående äro original, enligt med- 
delande av förf. till allra största delen tecknade av honom själv. 
Förf:s terminologi avviker i åtskilliga hänseenden från den vanliga. 
Flera termer synas vara alldeles nyskapade, så t. ex. kallas gräsens 
skärm fjäll för tomfjäll. En annan förändring möter, när en hårlös växt- 
del betecknas såsom >»kal>, ej »glatt>. Förf:s benämning är nog språkligt 
riktigare. 
Floran inledes med en på sexualsystemet grundad nyckel till släktena. 
Artbeskrivningarna äro till stor del förlagda till de utförliga examina- 
tionsöversikterna. Blott några få uppgifter äro i regel tillfogade i diagno- 
serna. Förf. har tydligen ej avsett att ge mera allsidiga beskrivningar, 
Svensk Botanisk Tidskrift 1919. 8 
