130 
I. Om begreppet plankton. 
Som plankton beteckna vi numera icke — som HENSENS ursprung- 
liga definition avsåg — alla slags i vattnet befintliga sväv- 
kroppar. Fastmera bör begreppet plankton begränsas till det sam- 
hälle av levande växter och djur, vilkas i första hand grundläg- 
gande karaktär är anpassningen till ett — övervägande svävande — 
liv i det fria vattnet. KOLKWwiTtzZ (1912), som närmare klarlagt dessa 
frågor, betecknar därför också plankton allenast som ett element 
— det levande av vattnets samtliga svävkroppar, det totala 
seston. Plankton måste vidare bestämt begränsas, från vad jag 
(1917) kallat neuston: det samhälle av växter och djur, vilka över- 
vunnit svävandets besvärligheter genom att lägga beslag på själva 
ythinnan av vattnet. De sväva alltså icke som plankton — i 
det fria vattnet utan äro fastmera fixerade till dess ythinna. De 
begrepp, vilka vi därför inledningsvis måste noga särskilja, äro seston, 
plankton och neuston. Deras inbördes förhållande torde enklast 
framgå av nedanstående skematiska översikt. 
A. Neustoseston 
= levande och livlösa | Formationsklass: Neuston. 
kroppar, tillhörande | 
ythinnan. 
Seston | 
= allt i vat-) 
ten suspende- IB. Planktoseston | 
o 
rat och därpå ! = levande och livlösa 
flytande. kroppar, 2 
Formationsklass: Plankton. 
det fria vattnet. 
Plankton cch neuston representera alltså helt skilda formations- 
klasser. Vi komma i det följande uteslutande att uppehålla oss vid 
den förstnämnda. 
II. De ökologiska enheterna från planktologisk synpunkt. 
Planktons egenskap av att förekomma som fritt i vattnet svä- 
vande betingar naturligtvis vissa olikheter mot andra samhällen vid 
tillämpningen av de ökologiska grundbegreppen. Dess ståndort 
