131 
är visserligen lält definierad som sammanfattningen av alla härvid- 
lag inverkande ökologiska faktorer. 
Från andra vegetationstyper avviker däremot plankton principiellt 
i ett flertal mycket betydelsefulla hänseenden. Sålunda föreligger 
först och främst materialet här väsentligen i form av temporala 
aspekter. Det finns alltså i det stora hela icke någon konstant 
floristisk bakgrund, mot vilken den årliga aspektväxlingen kan be- 
dömas. Klart är ju, att en dylik omständighet måste försvåra in- 
"förandet av ett rationellt formationsbegrepp på detta område. Re- 
lativt konstant är nämligen endast den biokemiska miljö, ur 
vilken de associationerna utbyggande bestånden framgå antingen 
i efter årstiden växlande aspekter eller också understundom i form 
av en enda aspekt, knuten till en mycket begränsad tidrymd. De 
formationsbegrepp, som vi i det följande komma att uppställa, 
torde därför erbjuda en än högre grad av abstraktion, än vad som 
eljes är fallet. Dess empiriska förutsättningar torde emellertid av 
orsaker, som i det följande skola närmare diskuteras, trots allt få 
anses mera genomförda, än vad som eljes på forskningens när- 
varande ståndpunkt i stort sett kan bli fallet. Denna planktons ut- 
präglade aspektväxling medför emellertid, som vi i det följande skola 
närmare finna, ävenledes vissa svårigheter vid succesionsbegrep- 
pets tillämpning på detta område. 
Den mest centrala avvikelsen mot andra växtsamhällen torde 
emellertid plankton erbjuda med hänsyn till det sätt, varpå asso- 
ciationerna här faktiskt kunna och måste grupperas efter stånd- 
ortens beskaffenhet. Visserligen måste vi betrakta associationerna 
såsom förekommande ute i naturen, och deras benämning kan alltså 
bli rent floristiskt. Den kännedom, vi numera äga om de olika 
associationernas förhållande till ståndortens beskaffenhet, gör det 
emellertid möjligt att just efter dylika synpunkter gruppera de- 
samma till högre enheter, till formationer. 
Det är väsentligen principerna för en dylik gruppering, vilka i 
det följande skola närmare diskuteras. Vi vilja emellertid med 
eftertryck här inledningsvis framhålla, att ett dylikt försök på 
detta område numera icke kan anses som ett accepterande av 
några mer eller mindre osäkra deduktiva synpunkter, utan att det- 
samma fastmera måste betraktas allenast som en följdriktig utveck- 
ling av empiriskt — induktivt vunna fakta. Särskilt i denna rikt- 
ning torde också den planktologiska forskningen för växtbiologien 
överhuvudtaget erbjuda ett mycket stort principiellt intresse. 
