156 
miljön erbjuder särskilt dammkulturen med av densamma be- 
roende kulturformationer ett betydande intresse. 
Klart är ju, att dammkulturen på många sätt innebär ett ex- 
periment i största skala för klargörande av olika ökologiska reali- 
teter. Så med hänsyn till den periodiska torrläggningen och därav 
betingade ståndortsolikheter, vidare med hänsyn till invandrings- 
möjligheter från damm till damm 0. s. v. Inga ingrepp torde dock 
"vara av större betydelse för vattnets liv, än de biokemiska, vilka i 
praktiken realiseras genom kalkning, gödsling, mekanisk botten- 
kultur o. s. v. Det är dock först jag, som i en större utsträckning 
uppmärksammat detta förhållande vid den första svenska fiskeri- 
försöksstationen i Aneboda. Ett par exempel i denna riktning torde 
i detta sammanhang vara av intresse. 
Den naturliga formationen är inom det av mig undersökta om- 
rådet typiskt oligotrof. Som effekten av den vattnets anrikning 
med lämpliga gödselmedel, vilken där väsentligen framgått som 
följden av den därstädes under åren 1912, 1913 och 1914 tilläm- 
pade utfodringstekniken, framgick emellertid en mycket utpräglad: 
-eutrof formation med associationer av typiskt gm läggning. Naltur- 
formationen försvann totalt, och man stod överallt inför en eutrof 
rikedom, som för den med förhållandena obekanta naturligtvis måste 
förefalla högst paradoxal i denna karga natur. Från och med 
1913 inställdes emellertid utfodringen — och genast föll produk- 
tionen tillbaka inom de till naturformationen hörande associalio- 
nernas kvalitativa och kvantitativa armod. Jag hänvisar f. ö. i dessa 
frågor till min publikation härom (1914). En vackrare ochi större 
skala genomförd experimentell belysning till problemet om plank- 
tonformationernas beroende av de biokemiska miljöförutsättningarna 
torde näppeligen kunna tänkas. De anförda förhållandena torde 
också visa, i vilken utsträckning just dammkulturens områden 
kunna användas för studier i planktonökologisk riktning. 
Klart torde också vara, att dammkulluren överhuvudtaget måste 
anses erbjuda ett alldeles oerhört givande arbetsfält för studier i 
-ökologisk riktning. Det torde väl också vara otvivelaktigt, att fram- 
tidens forskning i allt större utsträckning kommer att draga nylta 
av dessa möjligheter, vilka ju vid tillämpning av en rationell vat- 
tengödslingslära rent av kunna tillerkännas betydelsen av i stordrift 
men med detaljerad precision genomförda experiment. Angående 
dessa frågor, deras praktiska betydelse och beträffande experimen- 
4ella anordningar för studier över vattnets urproduktion i dess för- 
