174 
voro lika gröna som de ännu kvarsittande frukterna. Tydligast 
framgår det av följande anteckning från Asaträsk i Linde s:n den 
FSNO6 
»Hopar av C. stricta-groddplantor och frukter vid C. stricta-tuvorna i 
diket, ordnade i strängar rakt under de lutande stråna: det är tydligt, 
att groddplantorna äro av detta års frukter; dessa och groddplantorna 
finnas på ytan av dyn, ej såsom hos de andra tt. ex. C. Oederi) ett stycke 
ned, överlagrade av vårslam.> 
Anställda groningsförsök bevisa samma sak (LJUNGQvisT 1915). 
Därvid grodde nog också enstaka frukter av en del andra arter 
samma år, t. ex. den närstående Carex acuta (frukterna insamla- 
des i Uppsalatrakten den !/s 1908). Säkerligen en artificiell groning 
(några frukter den ””/s — den högre rumstemperaturen). Men en- 
ligt mina observationer har Carex stricta (åtminstone på Gottland) 
normalt sin (proleptiska) groningstid under sommaren. Tvivels- 
utan att uppfatta som en fixerad prolepsis, vars betydelse ligger däri, 
alt avkomman vanligen fästes i moderindividens närhet, i stället för 
att som vanligt efter frukternas övervintring fördelas utöver sprid- 
ningsområdet tillsammans med de andra kommensalerna. I följd av 
den proleptiska fixeringen komma de ej med i den allmänna hy- 
drochorien under våren, och detta är jag böjd giva en bestämd 
associationsekologisk betydelse. Som nämnt framträder C. stricta- 
associationen renast på lokaler med m. 1. m. erodiv botten, således med 
åtminstone under vilperioden (sammanfallande med högvattnet) ström- 
mande vatten. Utpräglade sådana vattenstråk hållas relativt fria 
från lättare sediment samt spridningsenheter av dettas specifika 
vikt (t. ex. Carex filiformis). Ett urval är således att vänta därav till 
förmån för antingen mycket tunga frukter eller sådana, som genom 
groning fixerats därstädes före högvattensäsongen. Enda exemplet 
på det senare fallet är just Carex stricla. Ju starkare strömdrag, 
desto renare C. stricta association. [Den väsentliga anledningen till 
motsvarigheten C. stricla — erodiv ståndort ligger ju dock i själva tuv- 
typen (jfr ovan)]. — Den avvikande groningstiden för C. stricta torde 
icke förut vara känd. Möjligen gäller den blott för silurområden. 
Onekligen innebär den en tidsvinst för växten, som möjligen kan 
tagas i betraktande såsom konkurrensfaktor, om man vill försöka 
sig på att förklara, varför en ekologiskt så närstående art som Carex 
acuta praktiskt taget saknas på Gottland. 
Fruktspridningen — ej blott avlossningen — hos (C. stricta för- 
siggår således på högsommaren och sker på två sätt. Den ena på 
