£91 
utbredning inom Skandinaviens fjälltrakter än honformen, som 
snart sagt ej saknas på något enda fjäll. A. alpina (L.) Gertn. 
är — av hittills gjorda fynd alt döma — till sin utbredning svagt 
bicentrisk, under det att 2-formen är typiskt ubikvisit. Om så är 
förhållandet, och ej slumpen på grund av >-exemplarens sällsynt- 
het gjort, att min förteckning över hittills gjorda fynd fått ett ut- 
seende, som ej motsvarar verkligheten, så synes mig en rimlig för- 
klaring till förekomsten av J-individen inom Skandinavien vara 
given. Den hanliga formen — liksom den honliga — kan hava 
ingålt i den mecklenburgoglaciala floran under istiden (Tu. C. E. 
Fries 1. c.). Ifrån dennas refugier i Norge har 2-formen genom 
sina för vindspridning väl utrustade frön hastigt spritt sig till de 
nyutsmälta fjällen; att dessutom även invandringsströmmar till- 
kommit från nordost och måhända även från söder, är troligt. 
Hanformen förmådde emellertid ej taga det nya land, som utsmälte, 
i besittning annat än steg för steg, synnerligen illa utrustad, som 
den är, i spridningshänseende. Från de 1venne refugieområdena — 
ett i norra Norge och ett i södra — har den ej lyckats tränga längre 
fram under de gångna årtusendena, än vad fyndlistan antyder. 
Förekomsten i Lule Lappmark av den egendomliga könsform av 
A. alpina (L.) Gertn., som går under namn av ÅA. intermedia (Rosenv.) 
Pors., kan måhända förklaras på ett analogt sält som 4. alpina 
(L.) Gertn. 2. Med hänsyn till att växten hittills blott är känd 
från norra Skandinavien, ligger antagandet närmast till hands, att 
den under istiden blott existerat på det nordnorska refugieområdet. 
— En annan möjlighet är dock även tänkbar. Av alla tecken att 
döma hava individen från Lule Lappmark vuxit under extremt 
ogynnsamma förhållanden — på snölägemark eller på hög nivå. 
CORRENS undersökningar över blommornas kön förtjäna i detta 
samband beaktande. Hos en ras av Satureia hortensis, som har såväl 
2-liga som -liga blommor, framkallades av kulturer under olika 
yttre förhållanden följande resultat. Under ogynnsamma närings- 
betingelser blevo samtliga blommor rent honliga, under gynnsamma 
undertrycktes de honliga blommorna, så att nästan uteslutande >- 
liga blommor producerades. Att ej samtliga blommor blevo 3>-liga 
anser CORRENS bero därpå, att det »in praxi nicht möglich ist, alle 
Blätenknospen in ”besonders gänstige' Ernährungsverhältnisse zu 
bringen>. Är det nu möjligt, alt könskaraktären i blommorna hos 
A. alpina (L) Gzertn. > på analogt sätt påverkas av yttre inflytan- 
den? Därom veta vi för närvarande intet. Måhända förhåller det 
