248 
mats vid Laidaure (1870 E. J. WIDMARK); Gellivare: Skräven (1870 V. F. 
HoLM). Torne Lappmark. Jukkasjärvi: Junosuando masugnsby (1889 
H. SAMZELIU=), Vaivanenlaki (1880 K. P. HÄGERSTRÖM), Tsasinnjaskatjåkko 
1916 G. SAMUELSSON). 
Bolrychium lanceolatum (Gmel.) Angstr. Dalarne. Bjursås: Sörskog 
(1911); Ore: Östanvik (1909); Orsa: Dovänge (1908 G. SAMUELSSON); Vänjan: 
Myckelåsen (1919 O. VESTERLUND), Tiberget (1882 K. P. HÄGERSTRÖM); 
Transtrand: Gusjön (1912), Västra Långstrand (1917); Särna: Sildret vid 
Fuluälven (1913 G. SAMUELSSON). Ångermanland. Härnön: Källan 
vid Stenhammar (1876 C. O. DE FRrESKE); Multrå: Ingelsta (1857 R. F. FrI- 
STEDT); Själevad: Nybruket (1878) och Alfredshem (1881 V.: F. Horm); 
Björna (1848 C. O. REUTERMAN); Ramsele: nedanför Krången (1867 
H. W. ARNELL); Bodum: Lesjön (P. ENGMAN); Tåsjö: Tåsjöberget (1856 
R. F. FRISTEDT o. C. P: LAastADIUS). Jämtland. Mörsil nära Äggforsen 
(enl. H. W. ARNELL); Are: Mullfjället (1916 W. BRENNER). Västerbotten. 
Vännäs: Stennäs (1891 O. B. SANTESSON); Bygdeå: Roberlsfors (1914), 
Sikeå, Borgarskär (enl. S. GRAPENGIESSER); Nysätra: Nybyn (1865 F. Ris- 
BERG); Lövånger: Mångby (1870 A. PALMQVIST); Skellefteå (V. F. HoLM). 
Norrbotten. Pite: Håkansön (1869 C. KLumM); Luleå stad (1894 0. B. 
SANTESSON); Neder-Lule: Uddskär (1872 E. BÄCKSTRÖM, 1873 HJ. HACK- 
ZELL), Södra Sunderbyn (1899 O. J. T. MEYERHÖFFER, 1915 ERIK ALM- 
QUIST); Över-Lule: Trångfors (1910 K. LUNDMARK); Edefors: Harads (1899 
J. FRISENDAHL, 1902 A. FRISENDAHL), Åminne (1904 H. WiTTE). Lyck- 
sele Lappmark. Lycksele: Norrlunda (1889 G. HALLDIN), Trevnaden 
(1902 FR. KEMPE), Storholmen i Vindeln (1902 H. HESSELMAN). Lule Lapp- 
mark. Jokkmokk: täml. allm. vid Lule älv (enl. O. VESTERLUND). 
I 12:te uppl. av C. J. HArRTMANs »Handbok i Skandinaviens flora» (1889) anges 
som fyndort för Botrychiwm lanceolatwm »Ystads sandplantering (Doc. LJUNGSTRÖM)» 
i Skåne. Exemplar under detta namn och från denna lokal finnas i Hb. L.d. (1886 
E. LJUNGSTRÖM), men de tillhöra B. ramoswm. 
Botrychium ramosum (Roth) Aschers. — Skåne. Ö. Torp: Smyge 
huk (1903 D. E. HYLMÖ); Vitaby: Vitemölla (1919 A. E. Gorton); Småland. 
Åker: Häradsköp (1875 K. A. TH. SETH); Ljungarum: kyrkallén åt Väster- 
brunn (1882 H. W. ARNELL) Halland. Övraby: Karlstorp (enl. F. E. 
ÅHBLFVENGREN). Västergötland. Gustav-Adolf: Hornsjön (1892 K. pP. 
HÄGERSTRÖM). Södermanland. Tystberga: Säterbacken (1891 E. FLoDp- 
MARE); Över-Selö: Åsa (1899 G. SAMUELSSON). Västmanland. Ljus- 
narsberg: Kungsgruvan (1909 G. SamM.). Dalarne. Stora Skedvi: mellan 
Lövåsen och Arkhyttan (1902), Stora Klingsbo (1918 G. SAMUELSSON); 
Svärdsjö: Ag (1918 ERIK ALMQUIST); Mora: nära Rysså anhalt (enl. N. 
SYLVÉN); Vänjan: Kyrkbyn (1911), Myckelåsen (1919 O. VESTERLUND). 
Hälsingland. Bollnäs: Hedens Lillbo (enl. H. SMitTH); Norrbo: präst- 
gården (1878 A. BerG). Angermanland. Skog: Träsk (1866 H. W. ARNELL). 
Norrbotten. Pite: Durrnäs nära Pitholm (1880 C. HÅKANSSON). 
I Bot. Notis., 1890, sid. 187. omnämner H. SaAmzenuivs Botrychiwm” rutacewm Wild. 
såsom funnen vid Junosuando masugnsby (Torne Lappmark). SAMzEuius' exem- 
plar (1889) under detta namn i Hb. Holm. tillhöra emellertid B. boreale. 
Botrychium simplex Hitche. Några av de fyndorter, som uppges för 
denna art, synas mig ej fullt säkra. När blott något enda individ an- 
