249 
Jylland. Heden NV for Dronninglund Storskov (1902 O. MOLLER, 
tills. m. LD. complanatum); Eveldrup Krat (Skat Skov) N for Hobro (1905 
ÅA. TAANING); Sorup pr Stovring (1910 A. THOMSEN); Hedebakker N og S 
for Hzsum (1909 M. HoJGAARD); Undalslund ved Viborg (1870 P. NIELSEN); 
Hede OA for Lem (1914 C. OLSEN); Gludsted pr Norre Snede (1916 J. P. 
JENSEN-VOD); Holsered Sogaard Plantage (1911 J. K. NIELSEN); Heden ved 
Aastrup O for Varde (1858 C. A. GAD). 
3. Dryopteris spinulosa (Mill.) O. Ktze i Norrland. 
Genom H. V. ROsENDAHLS förträffliga utredning li Sv. Bot. Tidskr.. 
Bd 7 (1913), sid. 285—290] måste det anses slutgiltigt fastställt, att 
Dryopteris dilatata och D. spinulosa äro väl skilda arter. Till samma 
uppfattning har H. LINDBERG kommit genom revision av det fin- 
ländska materialet [jfr Meddel. Soc. Fauna et Flora Fenn., Bd 43 
(197) sid. 126). Likväl förekomma som bekant svårbestämda for- 
mer. ROSENDAHL har påvisat, att en del av dessa äro bastarder. 
Sådana torde dock ej vara vidare allmänna. Mycket viktigare äro 
fjällformerna av D. dilatata, vilka av ROSENDAHL [i Sv. Bot. Tidskr., 
Bd 10 (1916), sid. 327] beskrivits som var. pseudospinulosa." Själv har 
jag så sent som sommaren 1918 i Dalafjällen låtit lura mig att 
hänföra dessa till D. spinulosa på grund av bladskivans ytterst obe- 
tydliga glandelbeklädnad. Men detta är tydligen en oväsentlig 
karaktär. Såsom de för åtskiljandet av arterna mest användbara 
karaktärerna vill jag framhålla de smalare med mörk mittstrimma 
försedda paleae hos D. dilatata, vars bladskiva plägar vara sporbä- 
rande ända ned till de basala segmenten, medan dessa hos D. spinu- 
losa äro sterila. Härtill kommer en under vår och höst mycket 
användbar karaktär, som ej omnämnes av ROSENDAHL, nämligen 
att D. spinulosa är vintergrön, D. dilatata däremot icke. 
Utbredningen av Dryopteris spinulosa i Fennoskandias nordligare 
delar är ytterst ofullständigt känd. I Finland är den enligt LinDp- 
BERG (anf. st.) känd norrut efter kusten till Kemi och inuti landet 
till Kajana-Österbotten. Och i Norge är den enligt meddelande av 
"konservator OÖvE DAHL, som stöder sin uppgift på av ROSENDAHL 
reviderat material, ej säkert känd norr om Söndre Tröndelagen. 
För Nord-Sveriges vidkommande har man nästan ingenting annal 
säkert att hålla sig till än ROSENDAHLS uppgift (anf. st., 1913, sid. 
' Tidigare torde denna av RoseEsnpaur själv förväxlats med bastarden. Se fynd- 
ortsuppgifterna för denna (anf. st., 1913, sid 292). 
