317 
F. n. saknar jag uppgifter från jämförelsevis få trakler inom provinsen 
och däribland inga, där man torde ha anledning att vänta särdeles märk- 
liga fynd. Dock vill jag uttryckligen framhålla, att lokaluppgifterna inga- 
lunda få betraktas som uttömmande, om de än i regeln torde vara till- 
fyllest för en uppfattning av resp. arters utbredning inom Uppland. För 
de flesta komma helt visst åtskilliga nya lokaler framdeles att upptäckas; 
många socknar äro nämligen endast flyktigt undersökta, och minst ett 
10-tal torde ännu aldrig ha besökts av någon botanist. Mest i behov av 
kompletterande undersökningar äro, i stort sett, de trakter, som genom- 
löpas av Stockholm— Roslagens och Stockholm-—Västerås — Bergslagens 
järnvägar. 
Förteckningen är närmast avsedd som ett komplement till de fyra ar- 
beten, som ovan angivils såsom upplandsflorans nyare huvudkällor (THED. 
F1., St. V., LÉNSTR. 1888 och VEsT. 1884). De många spridda uppgifterna ur 
andra, mest nyare, arbeten ha därför här sammanförts, och för vissa 
intressantare arter ha alla kända lokaler anförts i elt sammanhang. 
Härvid ha källorna angivits endast där så erfordrats till åtskillnad från 
opublicerade uppgifter. Blott där särskild anledning förelegat, ha äldre 
källor än de ovannämnda fyra citerals; på detta sätt har t. ex. en och 
annan gammal uppgift framdragits ur en oförtjänt glömska. 
Några ord må här sägas om J. A. WIiSTRÖMS (1857) uppgifter från nord- 
ligaste Uppland. I hans avhandling meddelas åtskilliga rätt märkliga 
sådana, av vilka en del sedan anföras i THEDENIUS” och HARTMANS flo- 
ror. Andra ha utelämnats av obekant anledning, men detta säkerligen 
med rätta, ty flera av hans uppgifter torde ej vara tillförlitliga. Atminstone 
har det icke lyckats förf. finna Allium schoenoprasum, Orchis sambucina, 
Crataegus oxyacantiha, Melampyrum nemorosum m. fl. av WISTRÖM upp- 
givna arter i de av honom avhandlade socknarna. Emellertid ha flera 
av hans cj senare citerade uppgifter visat sig fullt riktiga. 
Då en naturlig växtgeografisk indelning av provinsen ej låter sig genom- 
föra med användande av de administrativa gränserna, har jag för de all- 
männa utbredningsuppgifterna använt allmänna ultryck ss. nv. Uppl., n. 
Uppl., c. Uppl., m. Rosl. o. s. v. (= norra, nordvästra, centrala Uppland, 
mellersta Roslagen o. s. v.) utan att härmed avse områden med fixerade 
gränser. För angivet ändamål torde de ändock vara tillfyllest. Vidare 
ha begagnats: St.-tr. = Stockholmstrakten (= den del av Uppland som 
avhandlas i St. V.,); St. skärg. = nämnda områdes skärgårdsdel; St. omg. 
= Stockholms omgivningar (något vidare fattat än »Stockholmsområdet» 
i St. V.); Upps.-tr. = Uppsalatrakten (iträngre mening än c. Uppl.); Mälartr. 
= Mälartrakten: o. s. v. | 
Uppställning och nomenklatur överensstämma, vad pteridofyterna be- 
träffar, med sista pointsförteckningen (1917); för fanerogamerna har följts 
LINDMAN, Svensk fanerogamflora (1918). 
Med spärrad stil ha utmärkts städer, socknar och några andra an- 
vända enheter. För provinsen nya arter betecknas med grövre stil. — 
Ett utropstecken inom en parentes, t. ex. (AD, betecknar, alt jag sett ve- 
derbörandes herbarieexemplar; efter en parentes, t. ex. (B)!, betecknar 
det, alt jag själv sett växten på lokalen i fråga. 
