320 
(C: Hy in litt. ad TAERD;): se vidare 'St V. och SBT. 1915; sid-127. —"Innena 
landet: Tolftä flerst.; Valö flersti(Fl); Tegelsmöra Tobo (V); Bälinge 
(SBT. 1912, sid. 181). Finnes otvivelaktigt även i nv. Uppl. 
Isoétes lacustre. "Utom St.-tr. känner jag den från Stockh.—-Näs Len- 
närtsnäs (TH. KrRoKk!); Enköp.—-Näs Kotte (LJ); Strandsjön inom Skogs- 
tibble, Järlåsa och Österunda snr; Dalälven vid Mehede och Marma by. 
I. echinosporum. Dalälven allmän; Mälaren trol. mångenstädes; an- 
nars sällsynt. — Båda arternas utbredning är otillräckligt känd. ; 
Taxus baceata. Som kustväxt går idgranen upp till Gräsö Valbo 
(enl. uppgift) och Örskär (THrED. FL)!, där åtskilliga exemplar växa vid 
»Skvatmyren»> mitt inne på ön. Alla nordligare (västligare) växtställen 
äro inlandslokaler: Hållnäs nära Hållen (ett enda, mindre träd, som 
1917 dog efter hård skattning av dess kvistar för begravningskransar); 
Hjulöskogen nära Lövstagränsen (sannolikt Upplands rikaste förekomst; 
ännu kunna exemplaren räknas i 100-taD; [Österlövsta nära Sund 
(V), säkerligen. = föreg. lokal]; Tolfta nära Brändäng (en enda buske enl. 
uppgift; Västland mellan Sätra och Karlsäter (en buske enl. uppgift); 
Söderfors Untranäset (en buske; enl. uppgift lära flera finnas); Älv- 
karleby »Idkvistmyrn» vid Myrbo nära Marma stationssamhälle (denna 
lokal, känd redan av CELSIUS, går i litteraturen under diverse beteck- 
ningar, bl. a. felaktigt ss. »Mehede»; LINNE omtalar idgranen härstädes 
ss. ymnig; numera är den sparsam och illa medfaren. Den på Geol. 
kartan namngivna »Idegransmossen» är ej den riktiga lokalen, som lig- 
ger vid landsvägen). — Ovan har jag utom egna iakttagelser upptagit några 
uppgifter av befolkningen, som torde vara säkra. Lokalen i Börstil 
(THED. F1.) känner jag icke. 
Sparganium  Friesii. Sällsynt; säkra ex. sedda från Lidingö Stock- 
by (T. PEYRON!); Ösby-Garn Garnsviken vid Hakunge (C. LINDMAN !); 
Dannemoratrakten: Dannemorasjön (J. ANGSTRÖM)!, Gruvsjön (THED! m. fl), 
Filmsjön (J. LEYONMARKDH; [Öster-] Lövsta (HND; Altuna Drammansbo- 
sjön (BJ); Västerlövsta Gårdsjön (LENS'TR. 18881. Även uppg. för En- 
åker Hallaren (ibid.). Till dessa lokaler kan jag blott lägga ett par i 
Dalälven: Nora Ingboviken och Sjökarlsbo. 
S. speirocephalum. Tills. med S. Friesii i Dannemorasjön (ÅNG- 
STRÖM!) och Gårdsjön (LENSTR ); båda enligt SAMUELSSONS uppfattning 
sannolikt representerande hybriden affine X Friesii. 
S. affine. Hållnäs skäret Kjällen, i häll-pölar; Öregrund Tall: 
parken (0. JURL!); Söderfors Ingsjön. 
S. glomeratum. Östervåla Hårrskog, Tvärbräckan; Nora Buckarby 
och flerst. vid vägen mot Kerstinbo, Bro; Enåker N. Ekedal; Harbo 
nära” Karbo, nära Berg; Skuttunge Ytterby. — På alla "dessavstallenmi 
pölar utmed landsvägarna; sannolikt t. allm. i. hela nv. UpplJetmörut 
blott funnen i Västerlövsta (LENS'TR. 18880). 
Zostera marina. Nordligast funnen i Lidöfjärden vid Vätö (BN. 1901, 
Sid 277): 
Potamogeton filiformis. 1 sött vatten känner jag den blolt från Håll- 
näs St. Västerfjärden (5 m ö. h.)), Runmaröns småsjöar (åtm. Styrsviks 
träsk, Nore träsk och Vitträsk) samt några ställen i Mälaren: Sånga 
