321 
Igelviken (St. V.; F. LUNDBERG); Norrsunda allm. vid Skarvens ö. strand; 
S:t Olov vid Munkholmen (M. FL.1); Sigtuna vid bron (id.!); säkerligen 
flerstädes. 
P. pectinatus. I sött vatten: åtskilliga småsjöar i havets närhet, t. ex. 
Assjön ($S), Markasjön och Kanickebolssjön nära Östhammar; Mälaren 
ej sällsynt, utom St.-tr. t. ex. Norrsunda Rosersberg (Tis); Husby-Ärl. 
Steningeviken; S:t Olov Munkholmen (M. FL); Sigtuna Aludden (Tis); 
Håtuna Signildsberg (A. CEDERSTRÖMD, Vassunda Hagelstenaviken (LD') 
närmare Uppsala flerst. (WG 1820), även i Fyrisån (ibid.)! samt Enköping 
i ån (Tis!; VD). Dessutom i flera låglandssjöar inom Mälarens vatten- 
system: Sollentuna Ravaln (SBT. 1917, sid. 407)!'; sjön Fysingen vid 
Hammarby Holmen : (Tis!) och Norrsunda ' Vallstanäs; Knivsta 
Valloxen (Tish; Rasbo Långsjön (KH; Tegelsmora Tegelsmorasjön (BN). 
P. lucens. Allmän i ö. Mälaren och närliggande sjöar samt Funbo- 
åns och Fyrisåns valtensystem upp till Vendelsån; torde för övrigt vara 
t. allm. i hela Mälaren och i inre Rosl. åtm. upp till Bladåker Rör- 
sjön och Norrsjön (R!); se vidare St. V. — I provinsens övriga delar 
sällsynt: Skefthammar Gimo damm (S; Valö (THED!); Tierp flerst. i 
Tämnarån (t. ex. vid Fors, HN); Västland Karlholm i Tämnarån; Järlåsa 
Strandsjön (sparsam); Nora Nordmyrasjön. 
P. erispus. Norr om Upps.-tr. blott funnen i Vendel Burungesjön (G. 
CEDERGREN!) och ån vid Ekeby; Tierp Tämnaren (Tis!) Tämnaråns ut- 
flöde ur samma sjö (N. J. ANDERSSON 1; i v. Uppl. blott känd från Tors- 
tuna isån (BJ). 
P. mucronatus. Sollentuna Ravaln; Rådmansö Ö. Jusharan i Ut- 
Fredels skärgård (RL5; Edebo Skärstaviken (R. MosÉn; Hållnäs den 
yttre av de s. k. Slada insjöar (Ytterfjärden). — Alla best. av HAGSTRÖM. 
P. panormitanus. Ny för n. Uppl.: Västland Snatrabodarna; Älvkarle- 
by 3 lokaler nära Gårdskär (alla best. av HAGSTRÖM). Förmodligen spridd 
längs hela kusten. 
Ruppia. Ingen art känd från kuststräckan Väddö—Älvkarleby. Nord- 
ligaste kända Upplandslokaler äro: för R. spiralis: Vätö Skabbholmen 
(BN. 1901, sid. 249); för R. roslellata: Vätö (ScHAG. 1845) och Björkö Tall- 
holma (A) 
Zannichellia repens. I sött vatten (förutom Mälaren): Uppsala (THED. 
F1.) åtm. fordom; Skogstibble Tjälinge i ån (S. ALMQUIST!; jfr BN. 1866, 
sid. 182); Älvkarleby Dalälven vid Älvkarleö järnvägspark, 20 m ö. h. 
(LN!) 
Elodea canadensis, Till S. BIRGERS framställning (Ark. f. Bot. 1910) 
har jag blott att tillägga: hela Mälaren numera allmän, likaså Funboåns 
valtensystem till Lagga Norrsjön, Rasbo Långsjön och Almunge Lötsjön; 
Oxundasjön i Ed, Hammarby och Norrsunda snr; Värmdö Malma- 
sjön: =I n: :Uppl:rej annu funnen 
Alopecurus ventricosus. I. allmän i St. skärg., i syn. yttre delen (ända 
till Svenska Högarna: KR); jag känner ett 50-tal nya lokaler (delvis en- 
ligt DR och RL!). Nordligare spridd: Vätö Gislinge, L. Håkanskär och 
Vattungarna (DR), Skabbholmen (HESSELM. 1904); Björkö Sterbsnäs (ET; 
Väddö Elmsta (L'!); Singö Tranviksfjärden (R!); Börstil Skian; Öst- 
Svenek Botanisk Tidskrift 1919. 21 
