326 
Väddö (ibid.), ha aldrig bekräftats och ha möjligen tillkommit genom 
förväxling med CC. disticha, som ofta på havsstränderna blir förvillande 
lik C. arenaria. Om uppgifterna N. Lagnö (St. V.) och Östhammar (SBT. 
1916, sid. 75) gäller nog detsamma. 
C. glareosa. T. allmän vid norra kusten i alla socknar Älvkarleby— 
Forsmark; spridd vid nordöstra kusten: Gräsö Örskär; Öregrund 
(SBT:. 1915, /sid:: 109); Hargs , bruk: (PnED. FL): vid. Hargsviken!;. aStor: 
kubben nära Grisslehamn» (ibid.); Väddö Byholma (H), Sandviken (0; 
LH; Björkö Arholma (DR); Vätö Gislinge (DR'). 
C. heleonastes. Ny för n. Uppl.: Valö Vigelsbo (F!); Björklinge wvid 
Vissjön. 
C. norvegica. Längs hela kusten. Älvkarleby-Östhammar täml. 
allmän; Harg vid Hargsviken; Edebo vid Bodaviken; Vätö Rödkubb 
(BN. 1908, sid. 221), Vattungarna (DR). Nya lokaler i St.-tr.: Norrtälje 
Långgarn; Rådmansö Röder Storskär och Svenska Högarna (DE); Möja 
Bodskär i Björkskärs skärgård (DR) 
C. tenella. Älvkarleby täml. allmän i socknens västra delar; mellan 
Marma by och station; vid Bosjön (THED. FL), dess enda förut kända 
lokal, nu trol. utgången. Förövrigt sparsamt spridd över en stor del av 
n. Uppl.: Västland Alhavet och flerst. kring Träsksjön; Tolfta Åmyra 
under Strömsberg (VD; Tegelsmora prästgårds skog (V); Skuttunge 
mellan Risbosjön och Mellanbo (C. M. NYMAN); Harbo Storskogen 
mellan Harbonäs och Nyckelholmen i(T. VESTERGREN !). 
C. brunnescens, som enl. TaED Fl. »i nordvästra delen av Uppland 
torde kunna påträffas», finnes där mycket riktigt: Älvkarleby ett skogs- 
fall vid Tistelharen; Söderfors park; Nora nära Buska. 
C. remota. Fullt säker blott i nordligaste Uppl. och där nående sin 
svenska nordgräns: Tolfta Rocknö skog (VrsTt. 1884); Älvkarleby 
Sågarbo skog, .vid Kungsådran (nära fallen), Djupsjöbäcken och många 
ställen i Älvkarleöskogarna nästan fram till Gästriklands gräns. Övriga 
av gammalt uppgivna lokaler (Värmdön, Norrtäljetrakten, Jumkil) äro 
måhända osäkra, då varken herbarieexemplar eller senare uppgifter 
bestyrka desamma. 
C. aquatilis. Flerst. vid Dalälven: Ehåker kring Lillån; Nora Hol- 
vastby ängar, Nordmyra, Hovgårdsudde etc.; Älvkarleby »Spjutlandet» 
i socknens översta hörn. Förut blott känd från St. omg.; även uppgiven 
för Blidö och Ljusterö (SBT. 1915, sid. 123 resp. 433); synes alldeles 
saknas vid den övriga Upplandskusten, ehuru den finnes vid Gävle. 
C. ornithopoda. Blott känd från Väddö Edeby (BN. 1901, sid. 248), 
Norrsund (0; L!) Ortalalund flerst. (R!) samt Blidö Ängskär (DR!); jfr 
SBI: 1917; sid 2760: 
C. globularis. Spridd i ny. Uppl.; stänklokaler i andra delar av pro- 
vinsen, dock ingen i s. Uppl. Söderfors Rämsön; Östervåla Hårrskog 
och flerst. nv. därom; Nora mellan Bro och Baggbo, ö. om Torbacka, 
Buckarby flerst., Elinsro nära Tärnsjö station; Enåker Kölfors; Skogs- 
tibble Borrsätra på Ribbingebäcks skog; Valö Orrdalsmyran (THED. 
F1.); mellan Vamsta och Berkinge invid gränsen mot Forsmark; Skeft- 
hammar Askmyrmossen (MELIN 1917, sid. 310). 
