328 
prästgård (SH; även uppgiven för ett par lokaler i St. skärg. och Norr- 
täljetr. Aldrig funnen av förf. 
Juncus balticus. Mångenstädes vid norra kusten, dessutom på några 
inlandslokaler kring Dalälvsmynningen. Älvkarleby Harnäs, Skutskär, 
Klyxen, Olsbäcken, Långsand, Långsandsörarna, Hällörarna, Skrakören; 
Dalälvens stränder och samtliga holmar upp till Rotskär; Stormaren, 
Bokärr och ett litet kärr vid Ytterboda (de båda sista c:a 15 m ö. h.); 
Hållnäs flerst. nära Rossholm; Fågeln, Björn och åtskilliga skär vid 
östra kusten; Forsmark flerst. på skären; Börstil Glupudden; Gräsö 
Örskär. — Gustafsberg Aspviksnäs (H. KUGELBERG)!). 
[Juncus fuscoater torde ej finnas i Uppland. Uppgiven för Djurö 
(SBT. 1915, sid. 434), men exemplar från detta ställe (Hb. Holm.) äro J. 
lamprocarpusl]. 
J. stygius. Ny för n. Uppl.: vid landsvägen Tobo—Lövsta bruk, trol. 
inom Österlövsta (H): Film vid Norrberget på kyrkoherdeboställets 
skog (V!. Märk uppgiften: »mellersta Roslagen» (BN. 1849, sid. 16). 
Gagea pratensis. Till kända lokaler (Stockholm, Ulriksdal, Österåker, 
Enköping, Skokloster) äro ett par att lägga: Vidbo prästgård sedan 
många år (KR)!; Älvkarleö bruk (LNV! 
Allium scorodoprasum. Nordligaste säkert spontana förekomster äro: 
Harg Fagerön (THED. m. fl)!; Gräsö Getskär; Forsmark Storskär. I 
parker och trädgårdshäckar träffas arten (kulturspridd?) flerstädes i 
samma trakt: Hargs bruk (HN msecr.)!'; Gräsö Idö, Muskargrund; Fors- 
marks park. Inne i landet: Rasbo Älvgärde park (K'!) samt flerst. vid 
Mälaren (se THED. F1); även av dessa förekomster stå några i uppenbart 
samband med kulturen. 
ÅA. schoenoprasum. T. allmän upp till Gräsön (även Örskär) och Öre- 
grundstr. Nordligaste fastlandslokaler: Börstil Glupudden; sandfälten vid 
Sund (på detta ställe troligen förvildad); Hållnäs vid Fågelsundet. Vid 
Mälaren sällsynt: Hillersjö Skansholmen (SBT. 1917, sid. 4045; Ekolns 
strander 1 Västeråker m. fl. snr. 
Fritillaria meleagris. Av dess kända lokaler rymmas de allra flesta 
(inemot 200) inom en cirkel kring Uppsala med ett par mils radie. 
Annars sällsynt; nordligaste fyndorter äro: Börstil Ed (S); Hållnäs 
Hammarviken; Västland Sätra (enl. uppgift); Söderfors Jörsöns ängar; 
Mossbo utmed järnvägen (= ->Untramossen» i THED. Fl). 
Polygonatum multifltorum. T. allmän längs hela nö. och n. kusten, i syn- 
nerhet på inre skären (i Lövstabuktens skärgård allmän); Dalälvens flesta 
holmar i Älvkarleby upp till Björkön; Tierp Tångsön. 
Cypripedium calceolus. Inne i landet, förutom vid Uppsala, känd från 
några få lokaler: Rö Beateberg (St. V.; bör därur utgå ss. ej tillhörande 
dess område); Hökhuvud nära Norrvällen (S6); Valö Gålamora och ett par 
ställen i Vigelsbotrakten (F'!); Film Stynsbo (Herb. WAHLENBERG), Österby 
(BN. 1863, sid. 84); Tierp (ibid.); Tolfta flerst., t. ex. Fagerdal (jfr VEST. 
1884); Östervåla Grinden nära Tierpsgränsen (enl. uppgift, erhållen. 
genom E); Björklinge nära Vissjön åtm. förr (enl. uppg) Lär även 
funnits i Rasbo Klockarängen (H. ALZÉN enl. K) och Funbo (WG 1820). 
— I kustsocknarna Älvkarleby—Väddö (L) mångenstädes. 
