333 
i Lillsjön, som alltså med Fagertärn och Kroksjön kan dela äran av att 
hysa denna utomordentligt vackra näckrosvarietet. År 1918, då jag ånyo 
besökte Lillsjön, iakttog jag en utslagen blomma och tvenne blomknoppar. 
Vid den sista »inspektionem> förliden sommar voro ännu inga blommor 
men väl några blomknoppar utvecklade, varemot det föreföll, som om 
tvenne skilda stånd skulle förefinnas helt nära varandra. En månad 
senare (d. ”"/1) kunde kyrkoherde D. AHLNER i Häggeboda vid ett besök 
därsammastädes konstatera tvenne röda näckrosor, av vilka den ena hade 
överblommat och befann sig under vattenytan, jämte en outslagen 
knopp. 
Helt naturligt framställer sig den frågan: sedan huru lång tid månne 
har växten funnits härstädes? Det synes då ytterst osannolikt, att den 
skulle kunnat länge ha exislerat här obemärkt. Lillsjön ligger, såsom 
ovan framhållits, nära prästgården och byn Häggeboda samt på obetyd- 
ligt avstånd från landsvägen — varifrån den dock ej är synlig — och 
den sällsynta blomman härstädes borde under sådana förhållanden snart 
nog ha blivit upptäckt och känd i orten, vida lättare tyckes det än den 
i den avlägset och otillgängligt belägna Kroksjön. Den minimala mängd, 
vari den här uppträder, antyder. väl också ganska tydligt, att den ej 
gärna kan ha gamla anor på denna lokal. I HELLMANS brev till Veten- 
skaps-Akademien finnes ingenting nämnt om tidpunkten för dess upptäckt. 
I Häggeboda är kännedomen om den röda näckrosens förekomst i Lill- 
sjön ej synnerligen gammal. Det berättades för mig därstädes, att den 
så nyligen som för endast 6 å 7 år sedan blivit upptäckt; fyndet gjordes 
av en hyttarbetare från Röfors bruk i trakten av Laxå, vilken då till- 
fälligtvis uppehöll sig i Tived. Allt tyder på, att Lillsjön i en mycket 
sen tid erhållit sin röda näckros, troligen för blott ett eller annat de- 
cennium sedan. 
Med allra största säkerhet kan den möjligheten lämnas ur räkningen, att 
någon person tagit sig för att inplantera denna näckros från Fagertärn 
eller Kroksjön. För dylik kultur saknar befolkningen i dessa bygder 
helt visst allt intresse. Mycket betecknande är onekligen, att den mång- 
årige ägaren till den närmaste gården i Häggeboda, belägen allra högst 
500 meter från Lillsjön, visserligen kände till, att röd näckros förekommer 
där, men ännu ingen gång brytt sig om alt taga den i betraktande. Icke 
förty är det väl dock högst sannolikt, att Lillsjöns röda näckros här- 
stammar från endera av dessa sjöar. Den kan ju tänkas ha blivit dit- 
transporterad genom vattenfåglar, som fört med sig frön (möjligen pollen ?). 
Att vissa simfåglar och vadare kunna medverka vid näckrosornas sprid- 
ning får väl anses som alldeles säkert. Åtskilliga notiser i den botaniska 
litteraturen tyda härpå. Så t. ex. meddelar professor J. HOLMBOE (Bergen) 
i en avhandling om endozoisk fröspridning genom fåglar (Nyt Magazin 
for Naturvidenskaberna, 1900), att i ventrikeln av en d, ?5/9 1898 å 
J2aderen i Norge skjuten skäggdopping (Podiceps cristatus) anträffades 15 
frön av Nymphaea alba och 3 av Nuphar luteum, och i Sv. Bot. Tidskr. 
för 1907, sid. 16, nämner SELIM BIRGER i en avhandling rörande samma 
ämne, att han i Pajala uti Norrbotten iakttagit en gräsand förtära frukter 
av Nymphaea candida. Av AuG. HEINTZE uppgives i Fauna och Flora 
