338 
Proliferation hos Heterospermum Xanthii Gray. 
På en parcell i Bergianska trädgårdens kompositéavdelning påträffades 
hos Helerospermum Xanthit Gray här i naturlig storlek avbildade late- 
rala proliferation hos ett flertal blomkorgar (fig. 1). Vid närmare under- 
sökning visade sig denna proliferation bestå där- 
uti, att dessa små blomkorgar, som till ett antal 
av fyra stycken synas i den avbildade huvud- 
korgen, växt ut i stället för de rörlika diskblom- 
morna. I en del fall tillväxte även de fjällika 
skärmbladen något, men de antogo dock aldrig 
bladform. I en blomkorg med fem stycken små 
korgar hade skaften hos tvenne sekundära korgar 
växt samman och fascierats. 
Av litteraturen alt döma (jfr O. PENZIG, Pflanzen- 
teratologie, 1894) synas sådana laterala prolifera- 
tioner som den här omtalade och avbildade vara 
ganska vanliga hos familjen Compositae. Ett an- 
nat slags lateral proliferation, som rätt ofta på- 
träffas hos växter tillhörande denna familj, är den 
med sekundära korgar i holkfjällsaxillerna. Diafys 
eller central genom växning av blomställningen, så 
att två korgar komma att stå över varandra, är 
däremot ytlterligt sällsynt. Mogna frön insamla- 
des av tvenne med proliferation försedda korgar. 
Dessa frön komma att sås nästa år, för att det 
skall utrönas, om en med denna anomali fixerad 
Fig.1. Heterospermum Xanthii ras kan erhållas. 
Gray med prolifererande . a 
: förde Erik Söderberg. 
Några jämtländska lavfynd. 
1. Anaptychia speciosa (Wulf.) Mass, återfunnen i Sverige. 
Vid ett besök på Valberget i Undersåker s:n den 12 juni 1919 fann 
jag ovanstående märkliga och vackra lav nerc vid foten av bergets syd- 
ostsida. Den uppträdde associationsbildande tillsammans med Pannaria 
coeruleobadia (Sehleich.) Mass. på en överluta av ett stenblock i urens 
nedre del. Dessutom förekom på överlutan sparsamt en missbildad 
Parmelia sulcata Tayl. 
Anaplychia speciosa (Wulf) Mass. är uppgiven endast en gång förut 
för vårt land, nämligen av P. J. HELLBOM, som fann den 1878 i Härje- 
dalen, där den förekom ytterst sparsamt i Funäsdalep v. om Funäs- 
dalens by bland mossa på dolomit (P. J. HELLBOM, Norrlands lavar 
1884, sid. 43). 
