354 
Vid korsning mellan desinficierade vita skott och gröna blev resultatet 
däremot en intermediär (mosaik-) bastard (13 individ). 
Ännu ett tredje resultat gav korsningen i ett fall, där förf. med sin 
bakteriekultur ympat ej en hel kvist, utan endast en ung blomställning. 
Efter 2 !/2 veckor var denna utvecklad, men förrådde till det yttre ej nå- 
got om närvaron av bakterierna. Den användes nu till korsning med 
normala lönnblommor, och resultatet blev: 
3 oympad 9 ympad: 7 vita plantor i 
JF ympad 2? oympad: 6 gröna plantor. Tyvärr utfördes endast ett dy- 
likt försök. 
Redan den yttre bilden av VAN DER WOLES försök är mycket intres- 
sant, då den ger rum för den förmodan, att åtskilliga mutationer, när- 
mast då klorofyllmutationer, vilka man tolkat som spontana, i själva 
verket kunnat orsakas på något liknande sätt. Hade förf. ej på förhand 
känt sina mutationers natur hade han säkert aldrig i de 4 bland 1600 
avvikande plantorna sökt och funnit deras »modifikationsbakterie». Även 
i och för sig är det ett mycket intressant och märkligt förhållande, att 
närvaron av en viss organism i en växts vävnader kan, utan att verka 
märkbart skadligt (annat än indirekt; en helt vit lönnplanta måste ju 
dö av svält), så genomgripande som i de refererade försöken förändra 
denna växts man kan säga samtliga synliga karaktärer. Med tanke på 
hur vanligt symbiosfenomenet är i naturen, är detta ett resultat, som för- 
tjänar beaktande. 
Försökens intresse i övrigt framgår kanske bäst av den svårighet det 
bereder att otvunget inordna dem i genetikens kategorier. Man tänker 
närmast på en modifikation, av typen »fast dimorfism>, liksom t. ex. 
en tvångsvriden Dipsacus. De osteriliserade vita skottens ärftlighetsför- 
hållanden förklaras enkelt som falsk ärftlighet genom överföring av 
modifikationsorsaken. Det enda försöket med en ympad blomställ- 
ning gav ett med BaAURS och CORRENS försök över ärftlig panaschering 
'plasmatisk nedärvning) alldeles parallellt resultat. 
Korsningsresultaten med steriliserade vita skott skulle då bero på en 
efterverkan, ett begrepp, som det synes referenten vara något skelögt 
över. Tyvärr har förf. ej följt dessa korsningar i flera generationer, 
men även om en längre serie generationer förelåge, vore saken ej myc- 
ket klarare, då genetici ännu veterligen icke beslutat sig för vid vilket 
antal generationer de vilja sätta gränsen mellan efterverkande modifika- 
tion och inducerad mutation. 
Vid en tolkning av fenomenen som mutationer är det att lägga 
märke till att mutationsprocenten vid vaccinering av skott och vid sådd 
av rispade frön var 100, samt att mutationen var åtminstone halvt domi- 
nant över stamarten. Enligt den riktning av genetiken, som seglar med 
presence-absence-teorien som barlast i båten, skulle hittills endast förlust- 
mutationer vara kända. 
VAN DER WoLES vackra försök blevo tyvärr hastigt och omilt av- 
brutna som en indirekt följd av kriget: marken där han hade sina kul- 
